# Úradný vestník L 274/2011

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2011.274.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 274 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5419. októbra 2011 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2011.274.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 274

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5419. októbra 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2011/676/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. apríla 2011 o údajnej štátnej pomoci pre podnik Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnutej Francúzskou republikou
  [oznámené pod číslom K(2011) 2585]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2011 týkajúce sa schémy štátnej pomoci C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) uplatňovanej Portugalskom na zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu odpadu z bitúnkov
  [oznámené pod číslom K(2011) 4888] | 15 |
| | | 2011/678/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 27. júla 2011 týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú poskytlo Belgicko na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) hovädzieho dobytka [štátna pomoc C 44/08 (ex NN 45/04)]
  [oznámené pod číslom K(2011) 5457] | 36 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2011/676/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 20. apríla 2011 o údajnej štátnej pomoci pre podnik Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnutej Francúzskou republikou
  [oznámené pod číslom K(2011) 2585]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2011) 2585]

1

1

2011/677/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2011 týkajúce sa schémy štátnej pomoci C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) uplatňovanej Portugalskom na zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu odpadu z bitúnkov
  [oznámené pod číslom K(2011) 4888]

[oznámené pod číslom K(2011) 4888]

15

2011/678/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 27. júla 2011 týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú poskytlo Belgicko na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) hovädzieho dobytka [štátna pomoc C 44/08 (ex NN 45/04)]
  [oznámené pod číslom K(2011) 5457]

[oznámené pod číslom K(2011) 5457]

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 19.10.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 274/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. apríla 2011

o údajnej štátnej pomoci pre podnik Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnutej Francúzskou republikou

[oznámené pod číslom K(2011) 2585]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/676/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Z rôznych článkov, ktoré sa objavili v tlači na jar roku 2009, sa Komisia dozvedela, že podnik Trèves získal investíciu vo výške 55 miliónov EUR z fondu na modernizáciu výrobcov automobilových dielov (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, ďalej len „FMEA“). Listami z 5. mája 2009, 11. júna 2009, 10. júla 2009 a 4. novembra 2009 Komisia zaslala francúzskym orgánom žiadosti o informácie v tejto súvislosti. Uvedené orgány odpovedali na tieto žiadosti listami (alebo e-mailami) z 5. júna 2009, 23. júna 2009, 18. augusta 2009, 18. novembra 2009 a 23. decembra 2009. |
| --- | --- |

(1)

Z rôznych článkov, ktoré sa objavili v tlači na jar roku 2009, sa Komisia dozvedela, že podnik Trèves získal investíciu vo výške 55 miliónov EUR z fondu na modernizáciu výrobcov automobilových dielov (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, ďalej len „FMEA“). Listami z 5. mája 2009, 11. júna 2009, 10. júla 2009 a 4. novembra 2009 Komisia zaslala francúzskym orgánom žiadosti o informácie v tejto súvislosti. Uvedené orgány odpovedali na tieto žiadosti listami (alebo e-mailami) z 5. júna 2009, 23. júna 2009, 18. augusta 2009, 18. novembra 2009 a 23. decembra 2009.

| (2) | Okrem toho sa na žiadosť francúzskych orgánov uskutočnilo 8. januára 2010 stretnutie v priestoroch Komisie. Po tomto stretnutí francúzske orgány poskytli dodatočné informácie e-mailom z 15. januára 2010. |
| --- | --- |

(2)

Okrem toho sa na žiadosť francúzskych orgánov uskutočnilo 8. januára 2010 stretnutie v priestoroch Komisie. Po tomto stretnutí francúzske orgány poskytli dodatočné informácie e-mailom z 15. januára 2010.

| (3) | Listom z 29. januára 2010 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s investíciou z FMEA, ako aj v súvislosti s plánom nového kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení (nazývaného aj „umorovací plán“), ktorý podniku Trèves umožnili francúzske úrady. Francúzsko zaslalo svoje pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania 25. marca 2010. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 29. januára 2010 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s investíciou z FMEA, ako aj v súvislosti s plánom nového kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení (nazývaného aj „umorovací plán“), ktorý podniku Trèves umožnili francúzske úrady. Francúzsko zaslalo svoje pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania 25. marca 2010.

| (4) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam.

| (5) | Komisia dostala v tejto veci pripomienky od týchto zainteresovaných strán: Talianskej republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, jedného konkurenta podniku Trèves, ktorý chcel zostať v anonymite, a FMEA (3). Komisia zaslala tieto pripomienky Francúzsku, pričom mu dala možnosť pripomienkovať ich a jeho pripomienky dostala listom z 5. októbra 2010. Dňa 18. novembra 2010 sa uskutočnilo aj stretnutie s francúzskymi orgánmi. Nakoniec boli Komisii zaslané dodatočné informácie e-mailami z 21. decembra 2010 a z 22. februára 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala v tejto veci pripomienky od týchto zainteresovaných strán: Talianskej republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, jedného konkurenta podniku Trèves, ktorý chcel zostať v anonymite, a FMEA (3). Komisia zaslala tieto pripomienky Francúzsku, pričom mu dala možnosť pripomienkovať ich a jeho pripomienky dostala listom z 5. októbra 2010. Dňa 18. novembra 2010 sa uskutočnilo aj stretnutie s francúzskymi orgánmi. Nakoniec boli Komisii zaslané dodatočné informácie e-mailami z 21. decembra 2010 a z 22. februára 2011.

II.   OPIS SKÚMANÝCH OPATRENÍ

| (6) | Skôr, ako sa pristúpi k opisu skúmaných opatrení, je potrebné predstaviť strategický investičný fond (Fonds Stratégique d’Investissement, ďalej len „FSI“), FMEA, CDC Entreprises – spoločnosť spravujúcu FMEA (bod II.1), ako aj podnik Trèves a opatrenia prijaté v súvislosti s ním (bod II.2). Nakoniec uvedieme dôvody, ktoré viedli k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s investíciou z FMEA a plánom úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení (bod II.3). |
| --- | --- |

(6)

Skôr, ako sa pristúpi k opisu skúmaných opatrení, je potrebné predstaviť strategický investičný fond (Fonds Stratégique d’Investissement, ďalej len „FSI“), FMEA, CDC Entreprises – spoločnosť spravujúcu FMEA (bod II.1), ako aj podnik Trèves a opatrenia prijaté v súvislosti s ním (bod II.2). Nakoniec uvedieme dôvody, ktoré viedli k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s investíciou z FMEA a plánom úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení (bod II.3).

II.1.   FSI, FMEA, CDC Entreprises

| (7) | Z dôvodu krízy, ktorá sa začala v roku 2008, Francúzsko využilo na podporu svojho hospodárstva strategický investičný fond (ďalej len „FSI“). O niečo neskôr FSI zriadil na základe partnerstva so skupinou PSA Peugeot Citroën (ďalej len „PSA“) a skupinou Renault (ďalej len „Renault“) fond FMEA. Kým cieľom FSI je zasahovať do podnikov akéhokoľvek druhu v akomkoľvek hospodárskom odvetví, FMEA zasahuje iba v prospech výrobcov dielov pre automobilový priemysel. |
| --- | --- |

(7)

Z dôvodu krízy, ktorá sa začala v roku 2008, Francúzsko využilo na podporu svojho hospodárstva strategický investičný fond (ďalej len „FSI“). O niečo neskôr FSI zriadil na základe partnerstva so skupinou PSA Peugeot Citroën (ďalej len „PSA“) a skupinou Renault (ďalej len „Renault“) fond FMEA. Kým cieľom FSI je zasahovať do podnikov akéhokoľvek druhu v akomkoľvek hospodárskom odvetví, FMEA zasahuje iba v prospech výrobcov dielov pre automobilový priemysel.

| (8) | Strategický investičný fond je fond, ktorého finančné prostriedky dosahujú výšku 20 miliárd EUR a ktorý zriadila francúzska vláda v decembri 2008 na krytie potrieb vlastného kapitálu podnikov považovaných za nositeľov rastu a konkurencieschopnosti francúzskeho hospodárstva. Podľa vyššieho manažmentu FSI tento fond investuje iba do podnikov s dobrým výhľadom hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti pre francúzske hospodárstvo. |
| --- | --- |

(8)

Strategický investičný fond je fond, ktorého finančné prostriedky dosahujú výšku 20 miliárd EUR a ktorý zriadila francúzska vláda v decembri 2008 na krytie potrieb vlastného kapitálu podnikov považovaných za nositeľov rastu a konkurencieschopnosti francúzskeho hospodárstva. Podľa vyššieho manažmentu FSI tento fond investuje iba do podnikov s dobrým výhľadom hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti pre francúzske hospodárstvo.

| (9) | Francúzsky štát vlastní 49 % fondu FSI a 51 % Štátna depozitná pokladňa (Caisse des Dépôts et Consignation, ďalej len „CDC“). CDC „a jej dcérske spoločnosti tvoria verejnú skupinu v prospech všeobecného záujmu a hospodárskeho rozvoja“ Francúzska (4) a jej vyšší manažment sa vymenúva vyhláškou. |
| --- | --- |

(9)

Francúzsky štát vlastní 49 % fondu FSI a 51 % Štátna depozitná pokladňa (Caisse des Dépôts et Consignation, ďalej len „CDC“). CDC „a jej dcérske spoločnosti tvoria verejnú skupinu v prospech všeobecného záujmu a hospodárskeho rozvoja“ Francúzska (4) a jej vyšší manažment sa vymenúva vyhláškou.

| (10) | Predsedom správnej rady FSI je generálny riaditeľ CDC a okrem predsedu ho tvorí šesť členov správnej rady, z ktorých dvaja zastupujú CDC, dvaja zastupujú štát (generálny riaditeľ pre štátne účasti a generálny riaditeľ pre podniky) a traja zastupujú záujmy podnikov (vyšší manažment podnikov SCOR, Essilor a Artémis). |
| --- | --- |

(10)

Predsedom správnej rady FSI je generálny riaditeľ CDC a okrem predsedu ho tvorí šesť členov správnej rady, z ktorých dvaja zastupujú CDC, dvaja zastupujú štát (generálny riaditeľ pre štátne účasti a generálny riaditeľ pre podniky) a traja zastupujú záujmy podnikov (vyšší manažment podnikov SCOR, Essilor a Artémis).

| (11) | FMEA je rizikový investičný fond, ktorého úlohou je napomáhať vznik konkurencieschopných výrobcov automobilových dielov, schopných poskytnúť svojim zákazníkom výskumnú a vývojovú kapacitu a intenzívnejšie medzinárodné monitorovanie. Sám alebo spoločne s inými súkromnými investormi, alebo inými fondmi uskutočňuje investície v maximálnej výške 60 miliónov EUR výlučne v prospech svojich upisovateľov. |
| --- | --- |

(11)

FMEA je rizikový investičný fond, ktorého úlohou je napomáhať vznik konkurencieschopných výrobcov automobilových dielov, schopných poskytnúť svojim zákazníkom výskumnú a vývojovú kapacitu a intenzívnejšie medzinárodné monitorovanie. Sám alebo spoločne s inými súkromnými investormi, alebo inými fondmi uskutočňuje investície v maximálnej výške 60 miliónov EUR výlučne v prospech svojich upisovateľov.

| (12) | Zriadenie FMEA (25. marca 2009) zapadá do rámca plánu na podporu automobilového priemyslu oznámeného prezidentom Francúzskej republiky 4. decembra 2008. Finančné prostriedky v tomto fonde dosahujú výšku 600 miliónov EUR a pochádzajú zo FSI (200 miliónov EUR), od PSA (200 miliónov EUR) a od Renaultu (200 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(12)

Zriadenie FMEA (25. marca 2009) zapadá do rámca plánu na podporu automobilového priemyslu oznámeného prezidentom Francúzskej republiky 4. decembra 2008. Finančné prostriedky v tomto fonde dosahujú výšku 600 miliónov EUR a pochádzajú zo FSI (200 miliónov EUR), od PSA (200 miliónov EUR) a od Renaultu (200 miliónov EUR).

| (13) | Správu FMEA zabezpečuje CDC Entreprises, dcérska spoločnosť CDC. Investičné rozhodnutia tak prijíma CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

Správu FMEA zabezpečuje CDC Entreprises, dcérska spoločnosť CDC. Investičné rozhodnutia tak prijíma CDC Entreprises.

| (14) | FMEA má výberovú komisiu a investičný výbor, ktoré zodpovedajú za prípravu dokumentácie pred uskutočnením investície správcovskou spoločnosťou CDC Entreprises. V tejto komisii a v tomto výbore sú paritne zastúpení všetci traja investori: PSA, Renault a FSI. |
| --- | --- |

(14)

FMEA má výberovú komisiu a investičný výbor, ktoré zodpovedajú za prípravu dokumentácie pred uskutočnením investície správcovskou spoločnosťou CDC Entreprises. V tejto komisii a v tomto výbore sú paritne zastúpení všetci traja investori: PSA, Renault a FSI.

| (15) | Podľa organizačného poriadku FMEA je správcovská spoločnosť povinná radiť sa s výberovou komisiou o strategickom charaktere investičných projektov. Jeho poradné stanoviská správcovskú spoločnosť nezaväzujú. Prijímajú sa dvojtretinovou väčšinou. |
| --- | --- |

(15)

Podľa organizačného poriadku FMEA je správcovská spoločnosť povinná radiť sa s výberovou komisiou o strategickom charaktere investičných projektov. Jeho poradné stanoviská správcovskú spoločnosť nezaväzujú. Prijímajú sa dvojtretinovou väčšinou.

| (16) | Porada s investičným výborom sa vyžaduje pred každou investíciou alebo stiahnutím investovaného kapitálu alebo pred každým odchýlením sa od kritérií a pravidiel investičnej politiky. Ak sa výbor vyjadruje k investičnému projektu alebo k projektu stiahnutia investovaného kapitálu, jeho stanoviská sa tiež prijímajú dvojtretinovou väčšinou a nezaväzujú správcovskú spoločnosť. V prípade, že niektorý z troch investorov bude hlasovať proti, poskytnuté stanovisko sa bude považovať za záporné. V takomto prípade sa investičný projekt alebo projekt stiahnutia investovaného kapitálu vráti späť výberovej komisii. |
| --- | --- |

(16)

Porada s investičným výborom sa vyžaduje pred každou investíciou alebo stiahnutím investovaného kapitálu alebo pred každým odchýlením sa od kritérií a pravidiel investičnej politiky. Ak sa výbor vyjadruje k investičnému projektu alebo k projektu stiahnutia investovaného kapitálu, jeho stanoviská sa tiež prijímajú dvojtretinovou väčšinou a nezaväzujú správcovskú spoločnosť. V prípade, že niektorý z troch investorov bude hlasovať proti, poskytnuté stanovisko sa bude považovať za záporné. V takomto prípade sa investičný projekt alebo projekt stiahnutia investovaného kapitálu vráti späť výberovej komisii.

| (17) | CDC Entreprises je hlavným aktérom rizikového kapitálu vo Francúzsku. Táto spoločnosť je povinná dodržiavať všetky pravidlá stanovené orgánom pre finančné trhy (Autorité des Marchés Financiers) v oblasti správy vykonávanej pre tretie osoby, zvlášť pravidlá týkajúce sa nezávislosti z hľadiska výberu investícií a predchádzania konfliktom záujmu. CDC Entreprises spravuje okrem iného investície FSI do nekótovaných MSP a investície pre CDC a iných investorov. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises je hlavným aktérom rizikového kapitálu vo Francúzsku. Táto spoločnosť je povinná dodržiavať všetky pravidlá stanovené orgánom pre finančné trhy (Autorité des Marchés Financiers) v oblasti správy vykonávanej pre tretie osoby, zvlášť pravidlá týkajúce sa nezávislosti z hľadiska výberu investícií a predchádzania konfliktom záujmu. CDC Entreprises spravuje okrem iného investície FSI do nekótovaných MSP a investície pre CDC a iných investorov.

| (18) | CDC Entreprises je 100 % dcérskou spoločnosťou CDC. Predsedu správnej rady a generálneho riaditeľa CDC Entreprises vymenúva správna rada, ktorej samotných členov vymenúva CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises je 100 % dcérskou spoločnosťou CDC. Predsedu správnej rady a generálneho riaditeľa CDC Entreprises vymenúva správna rada, ktorej samotných členov vymenúva CDC.

| (19) | CDC Entreprises uzatvorila s FSI dohodu o pomoci a poradenstve, podľa ktorej špecializovaný tím FSI pomáha CDC Entreprises s predbežným výberom investičných projektov (vrátane štúdie uskutočniteľnosti a štúdie hodnotenia rizík, preskúmania a pomoci pri uskutočňovaní týchto zásahov) a monitorovaním uskutočnených investícií. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises uzatvorila s FSI dohodu o pomoci a poradenstve, podľa ktorej špecializovaný tím FSI pomáha CDC Entreprises s predbežným výberom investičných projektov (vrátane štúdie uskutočniteľnosti a štúdie hodnotenia rizík, preskúmania a pomoci pri uskutočňovaní týchto zásahov) a monitorovaním uskutočnených investícií.

| (20) | Právomoc zaväzovať FMEA má z dôvodu organizácie a fungovania komisie a výboru FMEA jedine CDC Entreprises. Rozhodnutia komisie a výboru nie sú pre správcovskú spoločnosť záväzné (okrem výnimiek z kritérií a pravidiel investičnej politiky a politiky riadenia konfliktov záujmov za predpokladu, že nie sú v tomto prípade relevantné). Francúzske orgány spresnili, že do dnešného dňa CDC Entreprises nikdy nepovažovala za vhodné vysloviť sa proti stanoviskám komisie a výboru týkajúcim sa investícií. |
| --- | --- |

(20)

Právomoc zaväzovať FMEA má z dôvodu organizácie a fungovania komisie a výboru FMEA jedine CDC Entreprises. Rozhodnutia komisie a výboru nie sú pre správcovskú spoločnosť záväzné (okrem výnimiek z kritérií a pravidiel investičnej politiky a politiky riadenia konfliktov záujmov za predpokladu, že nie sú v tomto prípade relevantné). Francúzske orgány spresnili, že do dnešného dňa CDC Entreprises nikdy nepovažovala za vhodné vysloviť sa proti stanoviskám komisie a výboru týkajúcim sa investícií.

| (21) | V nasledujúcom grafe 1 sú zhrnuté väzby medzi francúzskym štátom, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renaultom.

  Graf 1


  Väzby medzi francúzskym štátom, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renaultom |
| --- | --- |

(21)

V nasledujúcom grafe 1 sú zhrnuté väzby medzi francúzskym štátom, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renaultom.

Graf 1

Väzby medzi francúzskym štátom, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renaultom

Image

II.2.   Podnik Trèves a opatrenia prijaté v súvislosti s ním

| (22) | Trèves je podnik, ktorý sa špecializuje na interiérové automobilové diely. Pred realizáciou prebiehajúceho plánu reštrukturalizácie Trèves zamestnával približne 6 500 osôb (plán reštrukturalizácie sa týka 1 300 osôb). Je organizovaný okolo troch oblastí činnosti: zvukové zariadenia (5), sedadlá a súčiastky pre sedadlá a textílie. Podnik pozostával z 9 závodov (dva sú v súčasnosti zatvorené) a má pobočky v 14 krajinách (vrátane Španielska, Spojeného kráľovstva, Portugalska, Slovinska a Českej republiky). Štyridsať percent svojho obratu dosahuje vo Francúzsku. Jeho hlavnými zákazníkmi sú Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Trèves je podnik, ktorý sa špecializuje na interiérové automobilové diely. Pred realizáciou prebiehajúceho plánu reštrukturalizácie Trèves zamestnával približne 6 500 osôb (plán reštrukturalizácie sa týka 1 300 osôb). Je organizovaný okolo troch oblastí činnosti: zvukové zariadenia (5), sedadlá a súčiastky pre sedadlá a textílie. Podnik pozostával z 9 závodov (dva sú v súčasnosti zatvorené) a má pobočky v 14 krajinách (vrátane Španielska, Spojeného kráľovstva, Portugalska, Slovinska a Českej republiky). Štyridsať percent svojho obratu dosahuje vo Francúzsku. Jeho hlavnými zákazníkmi sú Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.

| (23) | Krátko pred vypuknutím krízy v roku 2008 začal Trèves využívať výhody prvého plánu reštrukturalizácie zavedeného v roku 2005, ktorého účelom bolo znížiť stav zamestnancov a zracionalizovať výrobné kapacity. Keď nastala kríza, Trèves sa rozhodol zmeniť, doplniť a zdokonaliť svoj plán reštrukturalizácie a chcel rokovať s veriteľmi v rámci zmierovacieho konania (6). |
| --- | --- |

(23)

Krátko pred vypuknutím krízy v roku 2008 začal Trèves využívať výhody prvého plánu reštrukturalizácie zavedeného v roku 2005, ktorého účelom bolo znížiť stav zamestnancov a zracionalizovať výrobné kapacity. Keď nastala kríza, Trèves sa rozhodol zmeniť, doplniť a zdokonaliť svoj plán reštrukturalizácie a chcel rokovať s veriteľmi v rámci zmierovacieho konania (6).

| (24) | Takto došlo 25. mája 2009 k uzavretiu protokolu o zmieri medzi akcionárom Trèves (holdingovou spoločnosťou „Severt“ – jediným akcionárom), spoločnosťami skupiny Trèves, veriteľmi (t. j. bankami) a FMEA. Tento protokol je založený na uskutočňovaní plánu reštrukturalizácie (tento plán je opísaný v oddiele V.1.1). |
| --- | --- |

(24)

Takto došlo 25. mája 2009 k uzavretiu protokolu o zmieri medzi akcionárom Trèves (holdingovou spoločnosťou „Severt“ – jediným akcionárom), spoločnosťami skupiny Trèves, veriteľmi (t. j. bankami) a FMEA. Tento protokol je založený na uskutočňovaní plánu reštrukturalizácie (tento plán je opísaný v oddiele V.1.1).

| (25) | Odhadovalo sa, že financovanie plánu reštrukturalizácie si bude vyžadovať [110 – 140] (7) miliónov EUR. Jednotlivé zmluvné strany preto prijali záväzky opísané v protokole z 25. mája 2009. |
| --- | --- |

(25)

Odhadovalo sa, že financovanie plánu reštrukturalizácie si bude vyžadovať [110 – 140] (7) miliónov EUR. Jednotlivé zmluvné strany preto prijali záväzky opísané v protokole z 25. mája 2009.

| (26) | Výrobcovia Peugeot a Renault sa zaviazali poskytnúť v rámci financovania [...] 33,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

(26)

Výrobcovia Peugeot a Renault sa zaviazali poskytnúť v rámci financovania [...] 33,3 milióna EUR.

| (27) | Skupina Trèves sa zaviazala vyvinúť maximálne úsilie, aby v roku 2009 zhromaždila sumu zodpovedajúcu [5 – 20] % finančných potrieb, čiže [5 – 30] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(27)

Skupina Trèves sa zaviazala vyvinúť maximálne úsilie, aby v roku 2009 zhromaždila sumu zodpovedajúcu [5 – 20] % finančných potrieb, čiže [5 – 30] miliónov EUR.

| (28) | Banky poskytli nový bankový úver vo výške [10 – 30] miliónov EUR. Okrem toho banky poskytli konsolidačný úver vo výške [30 – 60] miliónov EUR na splatenie existujúcich krátkodobých úverov ([0 – 20] miliónov EUR) a strednodobých úverov ([30 – 40] miliónov EUR). Nový úver a konsolidačný úver musia byť úplne splatené do [...] 2014. |
| --- | --- |

(28)

Banky poskytli nový bankový úver vo výške [10 – 30] miliónov EUR. Okrem toho banky poskytli konsolidačný úver vo výške [30 – 60] miliónov EUR na splatenie existujúcich krátkodobých úverov ([0 – 20] miliónov EUR) a strednodobých úverov ([30 – 40] miliónov EUR). Nový úver a konsolidačný úver musia byť úplne splatené do [...] 2014.

| (29) | FMEA poskytol podniku pomoc vo výške 55 miliónov EUR. Z tejto sumy bolo [40 – 50] miliónov EUR poskytnutých vo forme dlhových cenných papierov umožňujúcich prístup ku kapitálu (t. j. „ORAPA“ alebo dlhopisy zameniteľné za akcie s upraviteľným kurzom), úročených cenných papierov s pevne stanoveným kupónom vo výške [> 8] %. Zároveň bolo vložených [5 – 15] miliónov EUR prostredníctvom zvýšenia kapitálu (upísanie nových bežných akcií), na základe čoho FMEA získal kapitálovú účasť v Trèves vo výške [< 50]. |
| --- | --- |

(29)

FMEA poskytol podniku pomoc vo výške 55 miliónov EUR. Z tejto sumy bolo [40 – 50] miliónov EUR poskytnutých vo forme dlhových cenných papierov umožňujúcich prístup ku kapitálu (t. j. „ORAPA“ alebo dlhopisy zameniteľné za akcie s upraviteľným kurzom), úročených cenných papierov s pevne stanoveným kupónom vo výške [> 8] %. Zároveň bolo vložených [5 – 15] miliónov EUR prostredníctvom zvýšenia kapitálu (upísanie nových bežných akcií), na základe čoho FMEA získal kapitálovú účasť v Trèves vo výške [< 50].

| (30) | Verejní veritelia pristúpili na plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR [...]. Tento plán spočíva v úprave kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení podniku a je spojený s úhradou penále a úrokov z omeškania. |
| --- | --- |

(30)

Verejní veritelia pristúpili na plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR [...]. Tento plán spočíva v úprave kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení podniku a je spojený s úhradou penále a úrokov z omeškania.

II.3   Dôvody, ktoré viedli k začatiu konania

| (31) | Financovanie plánu reštrukturalizácie podniku Trèves je založené na poskytnutí nových finančných prostriedkov v celkovej výške [100 – 120] miliónov EUR (táto suma nezahŕňa konsolidačný úver). FMEA poskytol z tejto sumy 55 miliónov EUR. K tomu sa pripája plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia vyjadruje pochybnosti, či obe uvedené opatrenia možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ. |
| --- | --- |

(31)

Financovanie plánu reštrukturalizácie podniku Trèves je založené na poskytnutí nových finančných prostriedkov v celkovej výške [100 – 120] miliónov EUR (táto suma nezahŕňa konsolidačný úver). FMEA poskytol z tejto sumy 55 miliónov EUR. K tomu sa pripája plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Komisia vyjadruje pochybnosti, či obe uvedené opatrenia možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ.

| (32) | Pokiaľ ide o investíciu FMEA, Komisia zdôrazňuje, že viaceré prvky podľa všetkého naznačujú, že táto investícia pochádza od štátu. Na prvý pohľad sa zdá, že táto investícia sa uskutočnila zo štátnych prostriedkov a pridelil ju štát (8). Pochybnosti Komisie vychádzajú najmä z preskúmania fungovania FSI, FMEA a CDC Entreprises spomenutého vyššie v texte. |
| --- | --- |

(32)

Pokiaľ ide o investíciu FMEA, Komisia zdôrazňuje, že viaceré prvky podľa všetkého naznačujú, že táto investícia pochádza od štátu. Na prvý pohľad sa zdá, že táto investícia sa uskutočnila zo štátnych prostriedkov a pridelil ju štát (8). Pochybnosti Komisie vychádzajú najmä z preskúmania fungovania FSI, FMEA a CDC Entreprises spomenutého vyššie v texte.

| (33) | Komisia ďalej vyjadruje pochybnosti, či táto investícia spĺňa kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve. Komisia predovšetkým nevedela s istotou určiť, s ohľadom na situáciu jednak v automobilovom priemysle a jednak v podniku s určitými finančnými ťažkosťami (9), po prvé to, či sú predpoklady plánu reštrukturalizácie vierohodné, realistické a opatrné, po druhé či ohodnotenie podniku Trèves pred investíciou bolo opatrné a po tretie, či možnosť vnútornej miery výnosnosti (ďalej len „VMV“) vo výške [> 12 %] (10) treba považovať za dostatočnú z hľadiska rizika prijatého FMEA. |
| --- | --- |

(33)

Komisia ďalej vyjadruje pochybnosti, či táto investícia spĺňa kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve. Komisia predovšetkým nevedela s istotou určiť, s ohľadom na situáciu jednak v automobilovom priemysle a jednak v podniku s určitými finančnými ťažkosťami (9), po prvé to, či sú predpoklady plánu reštrukturalizácie vierohodné, realistické a opatrné, po druhé či ohodnotenie podniku Trèves pred investíciou bolo opatrné a po tretie, či možnosť vnútornej miery výnosnosti (ďalej len „VMV“) vo výške [> 12 %] (10) treba považovať za dostatočnú z hľadiska rizika prijatého FMEA.

| (34) | Pokiaľ ide o plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení, Komisia si kladie otázku, či sa správanie francúzskych úradov dá prirovnať k správaniu súkromného veriteľa, ktorý sa nachádza v rovnakých podmienkach a usiluje sa získať späť svoje pohľadávky. Komisia nemá všetky informácie, na základe ktorých by mohla usúdiť, že verejní veritelia boli v zmysle protokolu o zmieri z 25. mája 2009 v postavení prinajmenšom rovnako výhodnom ako súkromní veritelia podniku Trèves (t. j. banky), ktorí tiež pristúpili na úpravu kalendára splátok svojich pohľadávok s tým, že poskytli konsolidačný úver. Komisia ďalej vyjadruje pochybnosti, či sa plánom vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení dodržala zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o plán vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení, Komisia si kladie otázku, či sa správanie francúzskych úradov dá prirovnať k správaniu súkromného veriteľa, ktorý sa nachádza v rovnakých podmienkach a usiluje sa získať späť svoje pohľadávky. Komisia nemá všetky informácie, na základe ktorých by mohla usúdiť, že verejní veritelia boli v zmysle protokolu o zmieri z 25. mája 2009 v postavení prinajmenšom rovnako výhodnom ako súkromní veritelia podniku Trèves (t. j. banky), ktorí tiež pristúpili na úpravu kalendára splátok svojich pohľadávok s tým, že poskytli konsolidačný úver. Komisia ďalej vyjadruje pochybnosti, či sa plánom vyrovnania dlhov na daniach a sociálnom poistení dodržala zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (35) | Napokon Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania, že ak by sa obe uvedené opatrenia mali považovať za štátnu pomoc, mala by sa preskúmať ich zlučiteľnosť na základe usmernení Komisie o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (11) (ďalej len „usmernenia“). Komisia však tvrdí, že v tomto štádiu nemôže s istotou určiť, či sú splnené všetky podmienky predpísané uvedenými usmerneniami. |
| --- | --- |

(35)

Napokon Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania, že ak by sa obe uvedené opatrenia mali považovať za štátnu pomoc, mala by sa preskúmať ich zlučiteľnosť na základe usmernení Komisie o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (11) (ďalej len „usmernenia“). Komisia však tvrdí, že v tomto štádiu nemôže s istotou určiť, či sú splnené všetky podmienky predpísané uvedenými usmerneniami.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (36) | Listom z 2. júla 2010 skupina Trèves zaslala svoje pripomienky Komisii. Podľa nej pravidlá a podmienky investície fondu FMEA do skupiny Trèves a vykonávanie plánu úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(36)

Listom z 2. júla 2010 skupina Trèves zaslala svoje pripomienky Komisii. Podľa nej pravidlá a podmienky investície fondu FMEA do skupiny Trèves a vykonávanie plánu úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (37) | Po prvé skupina Trèves zdôrazňuje, že tvrdenie, že pomoc pridelil štát, je neopodstatnené, pretože skupina Trèves si cez FMEA vybrala možnosť uzavretia zmluvy s dvoma výrobcami automobilov pôsobiacimi na medzinárodnej úrovni, ktorí predstavujú [> 50] % jej obratu. Okrem toho popiera analýzu Komisie, podľa ktorej spoločnosť musela použiť štátne prostriedky, pretože prostriedky FMEA podľa nej jednak pochádzajú od súkromných subjektov, a jednak účasť ďalších súkromných investorov na financovaní spoločnosti (banky) dokazuje, že spoločnosť bola schopná sa financovať na trhu. |
| --- | --- |

(37)

Po prvé skupina Trèves zdôrazňuje, že tvrdenie, že pomoc pridelil štát, je neopodstatnené, pretože skupina Trèves si cez FMEA vybrala možnosť uzavretia zmluvy s dvoma výrobcami automobilov pôsobiacimi na medzinárodnej úrovni, ktorí predstavujú [> 50] % jej obratu. Okrem toho popiera analýzu Komisie, podľa ktorej spoločnosť musela použiť štátne prostriedky, pretože prostriedky FMEA podľa nej jednak pochádzajú od súkromných subjektov, a jednak účasť ďalších súkromných investorov na financovaní spoločnosti (banky) dokazuje, že spoločnosť bola schopná sa financovať na trhu.

| (38) | Po druhé skupina Trèves kategoricky vyvracia analýzu Komisie týkajúcu sa ekonomickej situácie podniku Trèves v rokoch 2005 až 2008. Podľa nej Komisia zamieňa všeobecnú krízu v automobilovom priemysle v roku 2008 s individuálnou situáciou spoločnosti, ktorá zaznamenala nepretržitý a značný rast obratu od roku 1999 ([500 – 700] miliónov EUR) do roku 2004 ([900 – 1 100] miliónov EUR). Tento rast v skutočnosti prerušila kríza, ktorá zachvátila automobilový priemysel v druhom polroku 2008. Účelom plánov reštrukturalizácie z rokov 2005 a 2009 nebolo vyriešiť problémy s likviditou, ale zracionalizovať výrobné kapacity spoločnosti s cieľom oživiť spoločnosť v neľahkom kontexte konjunktúry, a nie zabezpečiť jej prežitie, ako to dokazuje vzostup EBITDA (12) podniku Trèves v rokoch 2005 až 2007 a zlepšenie jeho výsledkov od roku 2009. |
| --- | --- |

(38)

Po druhé skupina Trèves kategoricky vyvracia analýzu Komisie týkajúcu sa ekonomickej situácie podniku Trèves v rokoch 2005 až 2008. Podľa nej Komisia zamieňa všeobecnú krízu v automobilovom priemysle v roku 2008 s individuálnou situáciou spoločnosti, ktorá zaznamenala nepretržitý a značný rast obratu od roku 1999 ([500 – 700] miliónov EUR) do roku 2004 ([900 – 1 100] miliónov EUR). Tento rast v skutočnosti prerušila kríza, ktorá zachvátila automobilový priemysel v druhom polroku 2008. Účelom plánov reštrukturalizácie z rokov 2005 a 2009 nebolo vyriešiť problémy s likviditou, ale zracionalizovať výrobné kapacity spoločnosti s cieľom oživiť spoločnosť v neľahkom kontexte konjunktúry, a nie zabezpečiť jej prežitie, ako to dokazuje vzostup EBITDA (12) podniku Trèves v rokoch 2005 až 2007 a zlepšenie jeho výsledkov od roku 2009.

| (39) | Okrem toho skupina Trèves spochybňuje dôležitosť, ktorú Komisia prikladá vyhláseniu francúzskeho ministra priemyslu, podľa ktorého by podnik Trèves bez zásahu štátu vyhlásil úpadok. Subjektívne politické vyhlásenie vyslovené v napätom sociálnom kontexte nie je relevantné na posúdenie skutočnej ekonomickej a finančnej situácie podniku. |
| --- | --- |

(39)

Okrem toho skupina Trèves spochybňuje dôležitosť, ktorú Komisia prikladá vyhláseniu francúzskeho ministra priemyslu, podľa ktorého by podnik Trèves bez zásahu štátu vyhlásil úpadok. Subjektívne politické vyhlásenie vyslovené v napätom sociálnom kontexte nie je relevantné na posúdenie skutočnej ekonomickej a finančnej situácie podniku.

| (40) | Skutočnosť, že išlo opatrnú investíciu FMEA do podniku Trèves, je preto nespochybniteľná tak z finančného, ako aj z priemyselného hľadiska. Podnik zdôrazňuje, že FMEA nebol jediným investorom, ale objavili sa ďalší potenciálni investori a súkromní investori prijali záväzok po boku FMEA. Na rozdiel od toho, čo podľa všetkého predpokladá Komisia, neexistuje žiadny rozpor medzi finančnou logikou a priemyselnou logikou investície FMEA. Podľa skupiny Trèves skutočnosť, že výrobca má účasť v podniku jedného zo svojich dodávateľov, aby posilnil vzájomné priemyselné väzby a mal finančný zisk z jeho rastu, je v automobilovom odvetví bežná prax. |
| --- | --- |

(40)

Skutočnosť, že išlo opatrnú investíciu FMEA do podniku Trèves, je preto nespochybniteľná tak z finančného, ako aj z priemyselného hľadiska. Podnik zdôrazňuje, že FMEA nebol jediným investorom, ale objavili sa ďalší potenciálni investori a súkromní investori prijali záväzok po boku FMEA. Na rozdiel od toho, čo podľa všetkého predpokladá Komisia, neexistuje žiadny rozpor medzi finančnou logikou a priemyselnou logikou investície FMEA. Podľa skupiny Trèves skutočnosť, že výrobca má účasť v podniku jedného zo svojich dodávateľov, aby posilnil vzájomné priemyselné väzby a mal finančný zisk z jeho rastu, je v automobilovom odvetví bežná prax.

| (41) | Po tretie skupina Trèves trvá na tom, že sa dodržala zásada opatrného investora v trhovom hospodárstve. Podmienky investície sú totiž nielen veľmi prísne, ale aj výhodné pre FMEA. Okrem toho podnik Trèves mal v rokoch 2008 – 2009 dôležité predpoklady na zabezpečenie rýchlej obnovy výnosnosti (rozšírenie a rast v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, diverzifikácia portfólia klientov z radov výrobcov, výrazné zameranie na výskum a vývoj). So zreteľom na tieto predpoklady bol plán priemyselnej a finančnej reštrukturalizácie podniku Trèves vypracovaný na základe opatrných a rozumných odhadov uskutočnených po dôkladnom audite situácie podniku. Napokon dobré výsledky podniku Trèves v rokoch 2009 – 2010 potvrdzujú, že investícia bola opatrná. |
| --- | --- |

(41)

Po tretie skupina Trèves trvá na tom, že sa dodržala zásada opatrného investora v trhovom hospodárstve. Podmienky investície sú totiž nielen veľmi prísne, ale aj výhodné pre FMEA. Okrem toho podnik Trèves mal v rokoch 2008 – 2009 dôležité predpoklady na zabezpečenie rýchlej obnovy výnosnosti (rozšírenie a rast v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, diverzifikácia portfólia klientov z radov výrobcov, výrazné zameranie na výskum a vývoj). So zreteľom na tieto predpoklady bol plán priemyselnej a finančnej reštrukturalizácie podniku Trèves vypracovaný na základe opatrných a rozumných odhadov uskutočnených po dôkladnom audite situácie podniku. Napokon dobré výsledky podniku Trèves v rokoch 2009 – 2010 potvrdzujú, že investícia bola opatrná.

| (42) | Nakoniec sa skupina Trèves domnieva, že ak by sa na investíciu FMEA vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, takáto štátna pomoc by bola zlučiteľná s usmerneniami, pretože obnova dlhodobej životaschopnosti podniku je zaistená, reštrukturalizácia podniku Trèves nijako nenarúša hospodársku súťaž a je spojená s kompenzačnými opatreniami, ktoré sa už sčasti uskutočnili ([...], zníženie výrobných kapacít, zníženie stavu zamestnancov a napokon podiel na financovaní reštrukturalizácie Trèves údajne štátneho pôvodu sa obmedzuje na prísne minimum nákladov na reštrukturalizáciu). |
| --- | --- |

(42)

Nakoniec sa skupina Trèves domnieva, že ak by sa na investíciu FMEA vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, takáto štátna pomoc by bola zlučiteľná s usmerneniami, pretože obnova dlhodobej životaschopnosti podniku je zaistená, reštrukturalizácia podniku Trèves nijako nenarúša hospodársku súťaž a je spojená s kompenzačnými opatreniami, ktoré sa už sčasti uskutočnili ([...], zníženie výrobných kapacít, zníženie stavu zamestnancov a napokon podiel na financovaní reštrukturalizácie Trèves údajne štátneho pôvodu sa obmedzuje na prísne minimum nákladov na reštrukturalizáciu).

| (43) | Pokiaľ ide o úpravu kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení, skupina Trèves sa najprv domnieva, že dodržiava zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve a Komisia nemôže predpokladať, že prípadne prijatá kvalifikácia pomoci v skutočnosti vylučuje možnosť opatrného plánu úpravy kalendára splátok zo strany finančných orgánov. V pláne úpravy kalendára splátok sú stanovené penále a poplatky z omeškania, úroková miera vyššia ako zákonom stanovená miera, ktorej by sa súkromný veriteľ mohol domáhať, prvé hypotéky [...] a verejné orgány zasiahli súčasne so súkromnými veriteľmi. |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o úpravu kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení, skupina Trèves sa najprv domnieva, že dodržiava zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve a Komisia nemôže predpokladať, že prípadne prijatá kvalifikácia pomoci v skutočnosti vylučuje možnosť opatrného plánu úpravy kalendára splátok zo strany finančných orgánov. V pláne úpravy kalendára splátok sú stanovené penále a poplatky z omeškania, úroková miera vyššia ako zákonom stanovená miera, ktorej by sa súkromný veriteľ mohol domáhať, prvé hypotéky [...] a verejné orgány zasiahli súčasne so súkromnými veriteľmi.

| (44) | Listom z 22. júna 2010 FMEA zaslal Komisii svoje pripomienky. FMEA odmieta kvalifikáciu svojej investície do podniku Trèves ako štátnej pomoci predovšetkým z dôvodu svojej nezávislosti pri výbere svojich investícií a v druhom rade z dôvodu stratégie, ktorú prijal na dosiahnutie svojich cieľov. |
| --- | --- |

(44)

Listom z 22. júna 2010 FMEA zaslal Komisii svoje pripomienky. FMEA odmieta kvalifikáciu svojej investície do podniku Trèves ako štátnej pomoci predovšetkým z dôvodu svojej nezávislosti pri výbere svojich investícií a v druhom rade z dôvodu stratégie, ktorú prijal na dosiahnutie svojich cieľov.

| (45) | FMEA nástojí na tom, že svoje zásahy určuje úplne nezávisle. Táto nezávislosť vyplýva nielen z jeho právneho postavenia, ale aj z jeho riadenia. FMEA ako rizikový investičný fond má správcovskú spoločnosť, ktorá sama podlieha pravidlám riadenia pre tretie strany. Štatutárna nezávislosť správcovskej spoločnosti pri výbere jeho investícií, pretože koná podľa majetkového záujmu upisovateľov, prispieva k zabezpečeniu nezávislosti FMEA v štádiu, keď sa rozhodne investovať. Pokiaľ ide o poradné orgány FMEA – výberovú komisiu a investičný výbor –svoje stanoviská môžu prijímať len so súhlasom niektorého z dvoch výrobcov. K dnešnému dňu správcovská spoločnosť CDC Entreprises nikdy neodmietla stanoviská vynesené komisiou a výborom. Pri výbere a určovaní investičných projektov je teda rozhodujúci vplyv súkromných investorov, čiže Renaultu a Peugeotu. |
| --- | --- |

(45)

FMEA nástojí na tom, že svoje zásahy určuje úplne nezávisle. Táto nezávislosť vyplýva nielen z jeho právneho postavenia, ale aj z jeho riadenia. FMEA ako rizikový investičný fond má správcovskú spoločnosť, ktorá sama podlieha pravidlám riadenia pre tretie strany. Štatutárna nezávislosť správcovskej spoločnosti pri výbere jeho investícií, pretože koná podľa majetkového záujmu upisovateľov, prispieva k zabezpečeniu nezávislosti FMEA v štádiu, keď sa rozhodne investovať. Pokiaľ ide o poradné orgány FMEA – výberovú komisiu a investičný výbor –svoje stanoviská môžu prijímať len so súhlasom niektorého z dvoch výrobcov. K dnešnému dňu správcovská spoločnosť CDC Entreprises nikdy neodmietla stanoviská vynesené komisiou a výborom. Pri výbere a určovaní investičných projektov je teda rozhodujúci vplyv súkromných investorov, čiže Renaultu a Peugeotu.

| (46) | Okrem toho investícia FMEA do podniku Trèves osvetľuje investičnú politiku FMEA, ktorý uprednostňuje podniky s vysokou inovačnou schopnosťou a s vysokým potenciálom rastu a výnosnosti v odvetví výrobcov automobilových dielov. Podnik Trèves je prvoradým európskym výrobcom, o ktorý mali záujem aj [...] ďalšie súkromné fondy. Výrazné zlepšenie hospodárskych výsledkov podniku Trèves od roku 2010 svedčí o reálnosti a vhodnosti plánu reštrukturalizácie predloženého týmto podnikom. Dočasné problémy podniku v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy zároveň umožnili FMEA dojednať investíciu za podmienok poskytujúcich vysokú mieru ochrany. |
| --- | --- |

(46)

Okrem toho investícia FMEA do podniku Trèves osvetľuje investičnú politiku FMEA, ktorý uprednostňuje podniky s vysokou inovačnou schopnosťou a s vysokým potenciálom rastu a výnosnosti v odvetví výrobcov automobilových dielov. Podnik Trèves je prvoradým európskym výrobcom, o ktorý mali záujem aj [...] ďalšie súkromné fondy. Výrazné zlepšenie hospodárskych výsledkov podniku Trèves od roku 2010 svedčí o reálnosti a vhodnosti plánu reštrukturalizácie predloženého týmto podnikom. Dočasné problémy podniku v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy zároveň umožnili FMEA dojednať investíciu za podmienok poskytujúcich vysokú mieru ochrany.

| (47) | FMEA sa následne domnieva, že jeho investíciu nemožno považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(47)

FMEA sa následne domnieva, že jeho investíciu nemožno považovať za štátnu pomoc.

| (48) | Listom zo 6. júla 2010 spoločnosť Renault predložila svoje pripomienky Komisii. Predovšetkým spochybňuje tvrdenia Komisie, že jej vklad do fondu FMEA súvisí s pôžičkou, ktorú jej štát poskytol v apríli 2009. Spoločnosť uvádza, že v čase zriaďovania fondu 20. januára 2009 (13) nemala žiadne informácie o prípadnej budúcej pôžičke výrobcom zo strany štátu. Účelom pôžičky, ktorá jej bola poskytnutá v apríli 2009, bolo financovať všeobecné potreby spoločnosti kvôli kontrakcii finančných trhov v priebehu 4. štvrťroka 2008 a 1. štvrťroka 2009. |
| --- | --- |

(48)

Listom zo 6. júla 2010 spoločnosť Renault predložila svoje pripomienky Komisii. Predovšetkým spochybňuje tvrdenia Komisie, že jej vklad do fondu FMEA súvisí s pôžičkou, ktorú jej štát poskytol v apríli 2009. Spoločnosť uvádza, že v čase zriaďovania fondu 20. januára 2009 (13) nemala žiadne informácie o prípadnej budúcej pôžičke výrobcom zo strany štátu. Účelom pôžičky, ktorá jej bola poskytnutá v apríli 2009, bolo financovať všeobecné potreby spoločnosti kvôli kontrakcii finančných trhov v priebehu 4. štvrťroka 2008 a 1. štvrťroka 2009.

| (49) | Okrem toho vklad spoločnosti Renault do FMEA bol odôvodnený hospodárskymi, priemyselnými a finančnými dôvodmi: pre Renault je totiž strategicky a finančne nevyhnutné konsolidovať svoje zásobovanie udržateľným spôsobom, opierajúc sa o zdravých a konkurencieschopných dodávateľov a zároveň očakávajúc finančnú návratnosť investície. FMEA tak umožňuje spoločnosti Renault investovať do podnikov, bez ktorých sa odvetvie nevie zaobísť, ako podnik Trèves, ktorý je hlavným dodávateľom pre európsky automobilový priemysel. Preto sa zásahy FMEA riadia rovnakou stratégiou ako je stratégia spoločnosti Renault, ktorá je sama opatrným investorom v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(49)

Okrem toho vklad spoločnosti Renault do FMEA bol odôvodnený hospodárskymi, priemyselnými a finančnými dôvodmi: pre Renault je totiž strategicky a finančne nevyhnutné konsolidovať svoje zásobovanie udržateľným spôsobom, opierajúc sa o zdravých a konkurencieschopných dodávateľov a zároveň očakávajúc finančnú návratnosť investície. FMEA tak umožňuje spoločnosti Renault investovať do podnikov, bez ktorých sa odvetvie nevie zaobísť, ako podnik Trèves, ktorý je hlavným dodávateľom pre európsky automobilový priemysel. Preto sa zásahy FMEA riadia rovnakou stratégiou ako je stratégia spoločnosti Renault, ktorá je sama opatrným investorom v trhovom hospodárstve.

| (50) | Spoločnosť Renault nakoniec bez výhrad súhlasí s pripomienkami FMEA predloženými v odpovedi na rozhodnutie Komisie začať konanie vo veci formálneho zisťovania o jej úlohe v riadení FMEA, o spôsobe fungovania tohto fondu, o jeho nezávislosti a o nezávislosti správcovskej spoločnosti vo vzťahu k verejným orgánom. |
| --- | --- |

(50)

Spoločnosť Renault nakoniec bez výhrad súhlasí s pripomienkami FMEA predloženými v odpovedi na rozhodnutie Komisie začať konanie vo veci formálneho zisťovania o jej úlohe v riadení FMEA, o spôsobe fungovania tohto fondu, o jeho nezávislosti a o nezávislosti správcovskej spoločnosti vo vzťahu k verejným orgánom.

| (51) | Listom zo 6. júla 2010 spoločnosť PSA zaslala svoje pripomienky Komisii. Podľa PSA investícia FMEA do podniku Trèves je nielen výnosná, ale zároveň zodpovedá jej hospodárskym a strategickým záujmom. |
| --- | --- |

(51)

Listom zo 6. júla 2010 spoločnosť PSA zaslala svoje pripomienky Komisii. Podľa PSA investícia FMEA do podniku Trèves je nielen výnosná, ale zároveň zodpovedá jej hospodárskym a strategickým záujmom.

| (52) | Účasť spoločnosti PSA vo FMEA je vyjadrením spoločnej vôle výrobcu a fondu investovať do strategických podnikov s veľkou inovačnou schopnosťou, schopných zabezpečiť istotu dodávok a optimálnym spôsobom konsolidovať odvetvie výrobcov automobilových dielov. Okrem toho sa spoločnosť PSA domnieva, že investícia FMEA spĺňa jej požiadavky na ziskovosť z hľadiska prijatého rizika. |
| --- | --- |

(52)

Účasť spoločnosti PSA vo FMEA je vyjadrením spoločnej vôle výrobcu a fondu investovať do strategických podnikov s veľkou inovačnou schopnosťou, schopných zabezpečiť istotu dodávok a optimálnym spôsobom konsolidovať odvetvie výrobcov automobilových dielov. Okrem toho sa spoločnosť PSA domnieva, že investícia FMEA spĺňa jej požiadavky na ziskovosť z hľadiska prijatého rizika.

| (53) | Napokon spoločnosť PSA zdôrazňuje neexistenciu vzťahu podmienenosti medzi jej rozhodnutím mať účasť vo FMEA a uzavretím zmluvy o pôžičke vo výške 3 miliardy EUR medzi francúzskym štátom a výrobcom v marci 2009. |
| --- | --- |

(53)

Napokon spoločnosť PSA zdôrazňuje neexistenciu vzťahu podmienenosti medzi jej rozhodnutím mať účasť vo FMEA a uzavretím zmluvy o pôžičke vo výške 3 miliardy EUR medzi francúzskym štátom a výrobcom v marci 2009.

| (54) | Listom z 23. júna 2010 konkurent podniku Trèves, ktorý si želá zostať v anonymite, zaslal svoje pripomienky Komisii. Tento konkurent súhlasí s analýzami Komisie opísanými v rozhodnutí o začatí konania z 29. januára 2010. Domnieva sa totiž, že podnik Trèves zaznamenal ekonomické ťažkosti ešte pred začiatkom hospodárskej krízy, a preto sa naň nemôžu vzťahovať opatrenia dočasného rámca Spoločenstva. Okrem toho bez ohľadu na ekonomickú situáciu podniku Trèves musí byť štátna pomoc, ktorú by tento podnik mohol získať, sprevádzaná rozsiahlymi kompenzačnými opatreniami kvôli veľmi výraznému negatívnemu vplyvu pomoci na hospodársku súťaž. Štátna pomoc, ktorej jediným cieľom je umelo udržiavať pri živote podnik pôsobiaci v odvetví, ktoré zaznamenáva dlhodobú štrukturálnu prebytočnú kapacitu, nie je opodstatnená. Domnieva sa, že podnik by mal byť povinný obmedziť svoju prítomnosť na trhu predajom dcérskych spoločností alebo výrazným obmedzením svojej činnosti a na svoju reštrukturalizáciu by mal viac prispieť z vlastných prostriedkov. |
| --- | --- |

(54)

Listom z 23. júna 2010 konkurent podniku Trèves, ktorý si želá zostať v anonymite, zaslal svoje pripomienky Komisii. Tento konkurent súhlasí s analýzami Komisie opísanými v rozhodnutí o začatí konania z 29. januára 2010. Domnieva sa totiž, že podnik Trèves zaznamenal ekonomické ťažkosti ešte pred začiatkom hospodárskej krízy, a preto sa naň nemôžu vzťahovať opatrenia dočasného rámca Spoločenstva. Okrem toho bez ohľadu na ekonomickú situáciu podniku Trèves musí byť štátna pomoc, ktorú by tento podnik mohol získať, sprevádzaná rozsiahlymi kompenzačnými opatreniami kvôli veľmi výraznému negatívnemu vplyvu pomoci na hospodársku súťaž. Štátna pomoc, ktorej jediným cieľom je umelo udržiavať pri živote podnik pôsobiaci v odvetví, ktoré zaznamenáva dlhodobú štrukturálnu prebytočnú kapacitu, nie je opodstatnená. Domnieva sa, že podnik by mal byť povinný obmedziť svoju prítomnosť na trhu predajom dcérskych spoločností alebo výrazným obmedzením svojej činnosti a na svoju reštrukturalizáciu by mal viac prispieť z vlastných prostriedkov.

| (55) | Talianske ministerstvo hospodárskeho rozvoja zaslalo Komisii svoje pripomienky listom z 15. júna 2010. Súhlasí s „argumentmi“ (14) Komisie v dvoch základných bodoch: že investícia FMEA nepochybne predstavuje štátnu pomoc vzhľadom na rozhodujúcu existenciu verejných prostriedkov a že účelom tohto druhu pomoci je podporiť podniky, ktoré sa pred druhým štvrťrokom 2008 stretávali s ťažkosťami v zmysle usmernení. |
| --- | --- |

(55)

Talianske ministerstvo hospodárskeho rozvoja zaslalo Komisii svoje pripomienky listom z 15. júna 2010. Súhlasí s „argumentmi“ (14) Komisie v dvoch základných bodoch: že investícia FMEA nepochybne predstavuje štátnu pomoc vzhľadom na rozhodujúcu existenciu verejných prostriedkov a že účelom tohto druhu pomoci je podporiť podniky, ktoré sa pred druhým štvrťrokom 2008 stretávali s ťažkosťami v zmysle usmernení.

IV.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

| (56) | Listom z 25. marca 2010 francúzske orgány predložili Komisii svoje pripomienky v nadväznosti na začatie konania vo veci formálneho zisťovania 29. januára 2010. |
| --- | --- |

(56)

Listom z 25. marca 2010 francúzske orgány predložili Komisii svoje pripomienky v nadväznosti na začatie konania vo veci formálneho zisťovania 29. januára 2010.

| (57) | Podľa nich pravidlá a podmienky investície FMEA do podniku Trèves nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože táto investícia sa neuskutočnila zo štátnych prostriedkov, ale prevažne zo súkromných prostriedkov, ktoré nemožno pripísať štátu. Aj keby sa finančné prostriedky FMEA považovali za štátne prostriedky alebo rozhodnutie investovať by bolo pripísateľné štátu, francúzske orgány sa domnievajú, že táto investícia má všetky vlastnosti opatrnej investície v trhovom hospodárstve. Okrem toho sa tiež domnievajú, že úprava kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení, na ktorú pristúpili verejní veritelia, spĺňa kritérium opatrného veriteľa, ktorý sa usiluje získať späť svoje pohľadávky. |
| --- | --- |

(57)

Podľa nich pravidlá a podmienky investície FMEA do podniku Trèves nepatria do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože táto investícia sa neuskutočnila zo štátnych prostriedkov, ale prevažne zo súkromných prostriedkov, ktoré nemožno pripísať štátu. Aj keby sa finančné prostriedky FMEA považovali za štátne prostriedky alebo rozhodnutie investovať by bolo pripísateľné štátu, francúzske orgány sa domnievajú, že táto investícia má všetky vlastnosti opatrnej investície v trhovom hospodárstve. Okrem toho sa tiež domnievajú, že úprava kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení, na ktorú pristúpili verejní veritelia, spĺňa kritérium opatrného veriteľa, ktorý sa usiluje získať späť svoje pohľadávky.

| (58) | Francúzske orgány tvrdia, že investícia FMEA v sebe vôbec nezahŕňala prevod štátnych prostriedkov v zmysle judikatúry „Stardust Marine“ (15). Finančné prostriedky FMEA sú, pokiaľ ide o podiel výrobcov PSA a Renault (2/3), čisto súkromnými finančnými prostriedkami, a pokiaľ ide o podiel FSI (1/3), aj keď je verejného pôvodu, sú to prostriedky, ktoré nie sú pod stálou kontrolou štátu. FSI, zriadený podľa vzoru súkromných investičných fondov, bol založený vo forme akciovej spoločnosti konkurujúcej ostatným súkromným investičným fondom. Uskutočňuje dlhodobé investície, ktorých cieľom je výnosnosť. |
| --- | --- |

(58)

Francúzske orgány tvrdia, že investícia FMEA v sebe vôbec nezahŕňala prevod štátnych prostriedkov v zmysle judikatúry „Stardust Marine“ (15). Finančné prostriedky FMEA sú, pokiaľ ide o podiel výrobcov PSA a Renault (2/3), čisto súkromnými finančnými prostriedkami, a pokiaľ ide o podiel FSI (1/3), aj keď je verejného pôvodu, sú to prostriedky, ktoré nie sú pod stálou kontrolou štátu. FSI, zriadený podľa vzoru súkromných investičných fondov, bol založený vo forme akciovej spoločnosti konkurujúcej ostatným súkromným investičným fondom. Uskutočňuje dlhodobé investície, ktorých cieľom je výnosnosť.

| (59) | Okrem toho spoločnosť CDC Entreprises, ktorá vykonáva správu FMEA, nie je z dôvodu svojho právneho postavenia a svojich pravidiel fungovania pod kontrolou verejných orgánov. Vzhľadom na svoje právne postavenie je právne nezávislá od CDC a investuje výlučne v prospech svojich upisovateľov konkurujúc súkromným investorom alebo spoločne s nimi. CDC Entreprises teda spravuje finančné prostriedky FMEA úplne nezávisle. Pokiaľ ide o investície do podniku Trèves, riadila sa odporúčaniami výberovej komisie a investičného výboru FMEA. Francúzske orgány preto dospeli k záveru, že jednak investované prostriedky nie sú štátnymi prostriedkami, pretože nie sú stále pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii vnútroštátnym orgánom, a jednak rozhodnutie investovať nie je pripísateľné štátu, pretože CDC Entreprises koná výlučne v záujme upisovateľov FMEA a úplne nezávisle. |
| --- | --- |

(59)

Okrem toho spoločnosť CDC Entreprises, ktorá vykonáva správu FMEA, nie je z dôvodu svojho právneho postavenia a svojich pravidiel fungovania pod kontrolou verejných orgánov. Vzhľadom na svoje právne postavenie je právne nezávislá od CDC a investuje výlučne v prospech svojich upisovateľov konkurujúc súkromným investorom alebo spoločne s nimi. CDC Entreprises teda spravuje finančné prostriedky FMEA úplne nezávisle. Pokiaľ ide o investície do podniku Trèves, riadila sa odporúčaniami výberovej komisie a investičného výboru FMEA. Francúzske orgány preto dospeli k záveru, že jednak investované prostriedky nie sú štátnymi prostriedkami, pretože nie sú stále pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii vnútroštátnym orgánom, a jednak rozhodnutie investovať nie je pripísateľné štátu, pretože CDC Entreprises koná výlučne v záujme upisovateľov FMEA a úplne nezávisle.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad investície FMEA so zásadou opatrného investora v trhovom hospodárstve, francúzske orgány uvádzajú, že investičná politika FMEA uprednostňuje výnosné a strategické projekty pre automobilový priemysel s vysokým rastom a vysokou inovačnou schopnosťou. V prípade podniku Trèves sa investície uskutočnili na základe realistického a prísneho Business Plan potvrdeného niekoľkými súkromnými analytikmi a kapitálová účasť FMEA v podniku Trèves a upísanie cenných papierov ORAPA sa uskutočnili súčasne s investíciami iných súkromných investorov a za rovnakých podmienok (investície pari passu). Podľa francúzskych orgánov sú tieto prvky dostatočné na stanovenie súladu investície s trhovými postupmi. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad investície FMEA so zásadou opatrného investora v trhovom hospodárstve, francúzske orgány uvádzajú, že investičná politika FMEA uprednostňuje výnosné a strategické projekty pre automobilový priemysel s vysokým rastom a vysokou inovačnou schopnosťou. V prípade podniku Trèves sa investície uskutočnili na základe realistického a prísneho Business Plan potvrdeného niekoľkými súkromnými analytikmi a kapitálová účasť FMEA v podniku Trèves a upísanie cenných papierov ORAPA sa uskutočnili súčasne s investíciami iných súkromných investorov a za rovnakých podmienok (investície pari passu). Podľa francúzskych orgánov sú tieto prvky dostatočné na stanovenie súladu investície s trhovými postupmi.

| (61) | Pokiaľ ide o uplatnenie zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve, francúzske orgány sa domnievajú, že plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení povolený podniku Trèves sa riadi myšlienkou, ktorá je základom tohto kritéria, a síce, že verejný veriteľ sa musí rovnako ako súkromný veriteľ snažiť získať späť sumy, ktoré mu dlhuje dlžník vo finančných ťažkostiach. Francúzske orgány predovšetkým spresňujú, že skupine Trèves neboli odpustené žiadne dlhy na daniach alebo sociálnom poistení. Domnievajú sa, že oba základné prvky umožňujúce posúdiť kritérium súkromného veriteľa, t. j. existencia penále a poplatkov z omeškania a uplatnená úroková miera, sú v tomto prípade splnené. Plánom úpravy splátok sa totiž stanovujú úroky a penále z omeškania vopred stanovené v dohode o pláne úpravy splátok a zohľadnené pri výpočte mesačných platieb, ktoré má platiť podnik Trèves. Okrem toho podľa článku 1153 Občianskeho zákonníka, ktorým sa ustanovuje, že v prípade neexistencie zmluvnej dohody omeškanie s platbou dlhu súkromnému veriteľovi bude mať za následok odsúdenie na úhradu úrokov z omeškania, ktorých sadzba je stanovená zákonom. V roku 2009, keď bol tento plán úpravy kalendára splátok stanovený, bola táto sadzba 3,79 %. Ročný úrok za celkovú dobu trvania plánu úpravy splátok je približne [5 – 10] %. Francúzske orgány ďalej uvádzajú, že súčasne s plánom úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení veriteľské banky skupiny Trèves pristúpili na úpravu kalendára splátok svojich vlastných pasív prostredníctvom konsolidačného úveru. Súkromní veritelia skupiny Trèves teda tiež poskytli výhodné platobné podmienky s cieľom zabezpečiť získanie späť svojich pohľadávok. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o uplatnenie zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve, francúzske orgány sa domnievajú, že plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení povolený podniku Trèves sa riadi myšlienkou, ktorá je základom tohto kritéria, a síce, že verejný veriteľ sa musí rovnako ako súkromný veriteľ snažiť získať späť sumy, ktoré mu dlhuje dlžník vo finančných ťažkostiach. Francúzske orgány predovšetkým spresňujú, že skupine Trèves neboli odpustené žiadne dlhy na daniach alebo sociálnom poistení. Domnievajú sa, že oba základné prvky umožňujúce posúdiť kritérium súkromného veriteľa, t. j. existencia penále a poplatkov z omeškania a uplatnená úroková miera, sú v tomto prípade splnené. Plánom úpravy splátok sa totiž stanovujú úroky a penále z omeškania vopred stanovené v dohode o pláne úpravy splátok a zohľadnené pri výpočte mesačných platieb, ktoré má platiť podnik Trèves. Okrem toho podľa článku 1153 Občianskeho zákonníka, ktorým sa ustanovuje, že v prípade neexistencie zmluvnej dohody omeškanie s platbou dlhu súkromnému veriteľovi bude mať za následok odsúdenie na úhradu úrokov z omeškania, ktorých sadzba je stanovená zákonom. V roku 2009, keď bol tento plán úpravy kalendára splátok stanovený, bola táto sadzba 3,79 %. Ročný úrok za celkovú dobu trvania plánu úpravy splátok je približne [5 – 10] %. Francúzske orgány ďalej uvádzajú, že súčasne s plánom úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení veriteľské banky skupiny Trèves pristúpili na úpravu kalendára splátok svojich vlastných pasív prostredníctvom konsolidačného úveru. Súkromní veritelia skupiny Trèves teda tiež poskytli výhodné platobné podmienky s cieľom zabezpečiť získanie späť svojich pohľadávok.

| (62) | Francúzske orgány predovšetkým konštatujú, že väčšina doručených pripomienok potvrdzuje, že investícia FMEA do podniku Trèves sa nemôže považovať za štátnu pomoc. Francúzske orgány preto nepredložia žiadnu dodatočnú pripomienku k týmto pripomienkam. |
| --- | --- |

(62)

Francúzske orgány predovšetkým konštatujú, že väčšina doručených pripomienok potvrdzuje, že investícia FMEA do podniku Trèves sa nemôže považovať za štátnu pomoc. Francúzske orgány preto nepredložia žiadnu dodatočnú pripomienku k týmto pripomienkam.

| (63) | Naopak, pokiaľ ide o pripomienky talianskych orgánov a akciovej spoločnosti vystupujúcej ako konkurent podniku Trèves, francúzske úrady chcú oznámiť Komisii tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(63)

Naopak, pokiaľ ide o pripomienky talianskych orgánov a akciovej spoločnosti vystupujúcej ako konkurent podniku Trèves, francúzske úrady chcú oznámiť Komisii tieto pripomienky.

| (64) | Francúzske orgány konštatujú, že talianske orgány sa obmedzujú na tvrdenie, že investíciu FMEA do podniku Trèves treba považovať za štátnu pomoc, pretože v nej zohrali „rozhodujúcu úlohu“ verejné prostriedky. Toto tvrdenie nie je podložené žiadnym dôkazom alebo odôvodnením. |
| --- | --- |

(64)

Francúzske orgány konštatujú, že talianske orgány sa obmedzujú na tvrdenie, že investíciu FMEA do podniku Trèves treba považovať za štátnu pomoc, pretože v nej zohrali „rozhodujúcu úlohu“ verejné prostriedky. Toto tvrdenie nie je podložené žiadnym dôkazom alebo odôvodnením.

| (65) | Podľa francúzskych orgánov spoločnosť konkurujúca podniku Trèves tiež predpokladá bez toho, aby to preukázala, existenciu štátnej pomoci, ktorá je údajne nezlučiteľná s usmerneniami a dočasným rámcom, ktorý Komisia prijala v decembri 2008 v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou. Údaje, z ktorých táto spoločnosť vychádza, sú buď nesprávne, alebo vytrhnuté z kontextu, a teda ich výklad je nesprávny a neúplný. |
| --- | --- |

(65)

Podľa francúzskych orgánov spoločnosť konkurujúca podniku Trèves tiež predpokladá bez toho, aby to preukázala, existenciu štátnej pomoci, ktorá je údajne nezlučiteľná s usmerneniami a dočasným rámcom, ktorý Komisia prijala v decembri 2008 v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou. Údaje, z ktorých táto spoločnosť vychádza, sú buď nesprávne, alebo vytrhnuté z kontextu, a teda ich výklad je nesprávny a neúplný.

V.   POSÚDENIE SKÚMANÝCH OPATRENÍ

| (66) | Keď Komisia skúma vnútroštátne opatrenie, musí najprv posúdiť, či toto opatrenie možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Po stanovení tejto kvalifikácie opatrenia Komisia môže posúdiť, do akej miery je možné považovať toto opatrenie za zlučiteľné so spoločným trhom na základe výnimiek zo zásady zákazu štátnej pomoci, ktoré pripúšťa ZFEÚ. Ak skúmané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, posúdenie zlučiteľnosti pomoci je bezpredmetné. |
| --- | --- |

(66)

Keď Komisia skúma vnútroštátne opatrenie, musí najprv posúdiť, či toto opatrenie možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Po stanovení tejto kvalifikácie opatrenia Komisia môže posúdiť, do akej miery je možné považovať toto opatrenie za zlučiteľné so spoločným trhom na základe výnimiek zo zásady zákazu štátnej pomoci, ktoré pripúšťa ZFEÚ. Ak skúmané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, posúdenie zlučiteľnosti pomoci je bezpredmetné.

V.1.   Hodnotenie existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (67) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(67)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (68) | V tomto ustanovení sa uvádzajú kritériá, podľa ktorých sa vnútroštátne opatrenie môže považovať za štátnu pomoc. Ako uvádza Súdny dvor vo svojom rozsudku z 15. júna 2006, týmito kritériami sú „financovanie takého opatrenia štátom alebo zo štátnych prostriedkov, existencia výhody pre podnik, selektívnosť uvedeného opatrenia, ako aj dosah tohto opatrenia na obchod medzi členskými štátmi a z toho vyplývajúce narušenie hospodárskej súťaže“ (16). |
| --- | --- |

(68)

V tomto ustanovení sa uvádzajú kritériá, podľa ktorých sa vnútroštátne opatrenie môže považovať za štátnu pomoc. Ako uvádza Súdny dvor vo svojom rozsudku z 15. júna 2006, týmito kritériami sú „financovanie takého opatrenia štátom alebo zo štátnych prostriedkov, existencia výhody pre podnik, selektívnosť uvedeného opatrenia, ako aj dosah tohto opatrenia na obchod medzi členskými štátmi a z toho vyplývajúce narušenie hospodárskej súťaže“ (16).

| (69) | Tieto kritériá sú kumulatívne a všetky musia byť splnené, aby opatrenie bolo možné považovať za štátnu pomoc. Preto Komisia vo chvíli, keď rozhodne, že niektoré z týchto kritérií nie je splnené, môže s istotou tvrdiť, že skúmané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(69)

Tieto kritériá sú kumulatívne a všetky musia byť splnené, aby opatrenie bolo možné považovať za štátnu pomoc. Preto Komisia vo chvíli, keď rozhodne, že niektoré z týchto kritérií nie je splnené, môže s istotou tvrdiť, že skúmané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

V.1.1.   Investícia FMEA vo výške 55 miliónov EUR

| (70) | Pokiaľ ide o investíciu FMEA do podniku Trèves vo výške 55 miliónov EUR, treba predovšetkým overiť, či je splnené kritérium výhody. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o investíciu FMEA do podniku Trèves vo výške 55 miliónov EUR, treba predovšetkým overiť, či je splnené kritérium výhody.

| (71) | Podľa ustálenej judikatúry (17) vklad finančných prostriedkov do spoločnosti nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa tento vklad uskutoční za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora pôsobiaceho za bežných podmienok trhového hospodárstva („kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve“). |
| --- | --- |

(71)

Podľa ustálenej judikatúry (17) vklad finančných prostriedkov do spoločnosti nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa tento vklad uskutoční za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora pôsobiaceho za bežných podmienok trhového hospodárstva („kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve“).

| (72) | Ak sa v tejto súvislosti predpokladá, že FMEA predá v roku 2012 svoj podiel v podniku Trèves, vnútorná miera výnosnosti („VMV“) vypočítaná FMEA v súvislosti s jeho investíciou je [> 12 %] ročne. Táto miera predstavuje výnosnosť celkovej investície FMEA pred zdanením, teda priameho kapitálového vkladu [5 – 15] miliónov EUR a zároveň aj vkladu v podobe dlhových cenných papierov, ktoré umožňujú prístup ku kapitálu (ORAPA), vo výške [40 – 50] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(72)

Ak sa v tejto súvislosti predpokladá, že FMEA predá v roku 2012 svoj podiel v podniku Trèves, vnútorná miera výnosnosti („VMV“) vypočítaná FMEA v súvislosti s jeho investíciou je [> 12 %] ročne. Táto miera predstavuje výnosnosť celkovej investície FMEA pred zdanením, teda priameho kapitálového vkladu [5 – 15] miliónov EUR a zároveň aj vkladu v podobe dlhových cenných papierov, ktoré umožňujú prístup ku kapitálu (ORAPA), vo výške [40 – 50] miliónov EUR.

| (73) | Na to, aby bolo možné posúdiť, či je kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve dodržané, je potrebné, aby sa Komisia vyjadrila k týmto otázkam:






  a) | Je plán reštrukturalizácie podniku Trèves, na základe ktorého FMEA prijal záväzok, dôveryhodný a realistický? |
| --- | --- | --- |

(73)

Na to, aby bolo možné posúdiť, či je kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve dodržané, je potrebné, aby sa Komisia vyjadrila k týmto otázkam:

a)

Je plán reštrukturalizácie podniku Trèves, na základe ktorého FMEA prijal záväzok, dôveryhodný a realistický?

| b) | Bola skupina Trèves pred vstupom kapitálu FMEA vo výške [5 – 15] miliónov EUR primerane ocenená? |
| --- | --- |

b)

Bola skupina Trèves pred vstupom kapitálu FMEA vo výške [5 – 15] miliónov EUR primerane ocenená?

| c) | Boli predpoklady plánu reštrukturalizácie, na ktorých je založená VMV, v čase uskutočnenia investície FMEA rozumné a realistické? |
| --- | --- |

c)

Boli predpoklady plánu reštrukturalizácie, na ktorých je založená VMV, v čase uskutočnenia investície FMEA rozumné a realistické?

| d) | Je očakávaná VMV [> 12 %] dostatočná? |
| --- | --- |

d)

Je očakávaná VMV [> 12 %] dostatočná?

| (74) | Komisia pripojí k odpovediam na otázky b) a d) úvahy týkajúce sa v prvom prípade štruktúry investície FMEA a v druhom prípade rozdelenia kapitálového výnosu. |
| --- | --- |

(74)

Komisia pripojí k odpovediam na otázky b) a d) úvahy týkajúce sa v prvom prípade štruktúry investície FMEA a v druhom prípade rozdelenia kapitálového výnosu.

| (75) | Odpovede na tieto otázky umožnia Komisii určiť, či FMEA konal za podmienok podobných tým, ktoré by požadoval súkromný investor, ktorého investícia je ohrozená jednak kvôli situácii v automobilovom priemysle v čase uskutočnenia investície, a jednak kvôli situácii podniku, ktorý má určité finančné ťažkosti. |
| --- | --- |

(75)

Odpovede na tieto otázky umožnia Komisii určiť, či FMEA konal za podmienok podobných tým, ktoré by požadoval súkromný investor, ktorého investícia je ohrozená jednak kvôli situácii v automobilovom priemysle v čase uskutočnenia investície, a jednak kvôli situácii podniku, ktorý má určité finančné ťažkosti.

| (76) | Ako sa uvádza v odôvodnení 23, krátko pred vypuknutím finančnej a hospodárskej krízy v roku 2008 podnik Trèves začal využívať výhody prvého plánu reštrukturalizácie, ktorý sa začal v roku 2005 a ktorý bol zameraný na zníženie stavu zamestnancov a racionalizáciu výrobných kapacít (18). Keď nastala kríza, podnik Trèves sa rozhodol zmeniť, doplniť a zdokonaliť svoj plán reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(76)

Ako sa uvádza v odôvodnení 23, krátko pred vypuknutím finančnej a hospodárskej krízy v roku 2008 podnik Trèves začal využívať výhody prvého plánu reštrukturalizácie, ktorý sa začal v roku 2005 a ktorý bol zameraný na zníženie stavu zamestnancov a racionalizáciu výrobných kapacít (18). Keď nastala kríza, podnik Trèves sa rozhodol zmeniť, doplniť a zdokonaliť svoj plán reštrukturalizácie.

| (77) | Týmto dal podnik Trèves koncom leta 2008 nový impulz svojmu plánu reštrukturalizácie a na konci decembra 2008, t. j. niekoľko mesiacov pred uzatvorením protokolu o zmieri z 25. mája 2009, už bolo možné pozorovať tieto výsledky:






  — | výrazné zníženie režijných nákladov: takto prijaté opatrenia umožnili znížiť celkovú sumu skutočných režijných nákladov podniku Trèves v poslednom štvrťroku 2008 o [20 – 30] % v porovnaní s predpokladaným rozpočtom na rok 2008, |
| --- | --- | --- |

(77)

Týmto dal podnik Trèves koncom leta 2008 nový impulz svojmu plánu reštrukturalizácie a na konci decembra 2008, t. j. niekoľko mesiacov pred uzatvorením protokolu o zmieri z 25. mája 2009, už bolo možné pozorovať tieto výsledky:

—

výrazné zníženie režijných nákladov: takto prijaté opatrenia umožnili znížiť celkovú sumu skutočných režijných nákladov podniku Trèves v poslednom štvrťroku 2008 o [20 – 30] % v porovnaní s predpokladaným rozpočtom na rok 2008,

| — | výrazné zníženie zásob: náklady na zníženie zásob klesli v druhom polroku 2008 o [30 – 40] %, v júni sa znížili o [20 – 80] miliónov EUR a v decembri o [0 – 60] miliónov EUR, |
| --- | --- |

—

výrazné zníženie zásob: náklady na zníženie zásob klesli v druhom polroku 2008 o [30 – 40] %, v júni sa znížili o [20 – 80] miliónov EUR a v decembri o [0 – 60] miliónov EUR,

| — | riadenie hmotných investícií: tieto investície sa v roku 2008 znížili oproti odhadnému rozpočtu na rok 2008 o [40 – 50] %, |
| --- | --- |

—

riadenie hmotných investícií: tieto investície sa v roku 2008 znížili oproti odhadnému rozpočtu na rok 2008 o [40 – 50] %,

| — | zníženie stavu zamestnancov: stav zamestnancov skupiny vo Francúzsku sa znížil o [10 – 20] % v priebehu samotného roka 2008 ([...] zamestnancov vo Francúzsku v decembri 2008 oproti [...] zamestnancom v januári 2008). |
| --- | --- |

—

zníženie stavu zamestnancov: stav zamestnancov skupiny vo Francúzsku sa znížil o [10 – 20] % v priebehu samotného roka 2008 ([...] zamestnancov vo Francúzsku v decembri 2008 oproti [...] zamestnancom v januári 2008).

| (78) | Na začiatku roku 2009 podnik Trèves vyvinul s pomocou nezávislej poradenskej kancelárie [...] novú, formálnejšiu verziu plánu reštrukturalizácie. Táto kancelária predovšetkým potvrdila sumu finančných potrieb považovanú za nevyhnutnú na financovanie plánu ([110 – 140] miliónov EUR, pozri odôvodnenie 25 a nasl.). |
| --- | --- |

(78)

Na začiatku roku 2009 podnik Trèves vyvinul s pomocou nezávislej poradenskej kancelárie [...] novú, formálnejšiu verziu plánu reštrukturalizácie. Táto kancelária predovšetkým potvrdila sumu finančných potrieb považovanú za nevyhnutnú na financovanie plánu ([110 – 140] miliónov EUR, pozri odôvodnenie 25 a nasl.).

| (79) | Predovšetkým treba zdôrazniť, že odhady budúcich obratov uvedené v pláne reštrukturalizácie sú podľa všetkého dôveryhodné a realistické. Tieto odhady sú totiž založené na predvídaní objemu objednávok zo strany výrobcov upraveného výrazne smerom nadol. Napríklad objemy objednávok očakávané v roku 2009 sú nižšie o [15 – 25] % v porovnaní s rokom 2008. Na druhej strane sú tieto odhady v súlade s odhadmi, ktoré uskutočnili analytici v automobilovom priemysle (napríklad spoločnosť JD Power), pokiaľ ide o očakávané oživenie tohto odvetvia a jeho konfiguráciu do roku 2011. Podnik Trèves teda odhadol svoj budúci obrat na základe opatrného a seriózneho odhadu. Plán zostáva opatrný, pokiaľ ide o vývoj odvetvia a počíta s úrovňou činnosti v roku 2011 [...] zodpovedajúcou obratu dosiahnutému v roku 2008. |
| --- | --- |

(79)

Predovšetkým treba zdôrazniť, že odhady budúcich obratov uvedené v pláne reštrukturalizácie sú podľa všetkého dôveryhodné a realistické. Tieto odhady sú totiž založené na predvídaní objemu objednávok zo strany výrobcov upraveného výrazne smerom nadol. Napríklad objemy objednávok očakávané v roku 2009 sú nižšie o [15 – 25] % v porovnaní s rokom 2008. Na druhej strane sú tieto odhady v súlade s odhadmi, ktoré uskutočnili analytici v automobilovom priemysle (napríklad spoločnosť JD Power), pokiaľ ide o očakávané oživenie tohto odvetvia a jeho konfiguráciu do roku 2011. Podnik Trèves teda odhadol svoj budúci obrat na základe opatrného a seriózneho odhadu. Plán zostáva opatrný, pokiaľ ide o vývoj odvetvia a počíta s úrovňou činnosti v roku 2011 [...] zodpovedajúcou obratu dosiahnutému v roku 2008.

| (80) | Okrem toho sa plánom stanovuje výrazné zníženie nákladov. Toto zníženie sa okrem iného uskutočňuje prostredníctvom posilnenia efektívnosti pracovnej sily a úsporou prevádzkových nákladov [...] (19) [...]. Zníženie nákladov je založené aj na výraznom znížení stavu zamestnancov (reštrukturalizácia sa vzťahuje na celkovo 1 300 osôb). |
| --- | --- |

(80)

Okrem toho sa plánom stanovuje výrazné zníženie nákladov. Toto zníženie sa okrem iného uskutočňuje prostredníctvom posilnenia efektívnosti pracovnej sily a úsporou prevádzkových nákladov [...] (19) [...]. Zníženie nákladov je založené aj na výraznom znížení stavu zamestnancov (reštrukturalizácia sa vzťahuje na celkovo 1 300 osôb).

| (81) | Na základe týchto opatrení plán reštrukturalizácie ustanovuje:






  — | návrat k rovnováhe od roku 2010 s výsledkom pred zdanením [0 – 10] miliónov EUR, pozitívny peňažný tok vo výške [0 – 10] miliónov EUR a EBITDA [40 – 70] miliónov EUR, |
| --- | --- | --- |

(81)

Na základe týchto opatrení plán reštrukturalizácie ustanovuje:

—

návrat k rovnováhe od roku 2010 s výsledkom pred zdanením [0 – 10] miliónov EUR, pozitívny peňažný tok vo výške [0 – 10] miliónov EUR a EBITDA [40 – 70] miliónov EUR,

| — | výsledok pred zdanením [10 – 30] miliónov EUR od roku 2011 s peňažným tokom [10 – 30] miliónov EUR a EBITDA [50 – 80] miliónov EUR. |
| --- | --- |

—

výsledok pred zdanením [10 – 30] miliónov EUR od roku 2011 s peňažným tokom [10 – 30] miliónov EUR a EBITDA [50 – 80] miliónov EUR.

| (82) | Treba poznamenať, že predtým, ako FMEA prijal záväzok, sám poveril kanceláriu [...] uskutočnením v období od polovice marca do konca apríla 2009 úplného auditu podniku Trèves (tzv. „hĺbkovú analýzu“). Plán reštrukturalizácie analyzovali a potvrdili aj tímy FMEA. |
| --- | --- |

(82)

Treba poznamenať, že predtým, ako FMEA prijal záväzok, sám poveril kanceláriu [...] uskutočnením v období od polovice marca do konca apríla 2009 úplného auditu podniku Trèves (tzv. „hĺbkovú analýzu“). Plán reštrukturalizácie analyzovali a potvrdili aj tímy FMEA.

| (83) | Okrem toho sa podnik Trèves v rámci svojej reštrukturalizácie zaväzuje postúpiť svoju činnosť „[...]“, prihliadajúc na priemyselnú a sociálnu rovnováhu tejto operácie a v snahe prispieť ku konkurencieschopnosti priemyselného nástroja nového celku Trèves. |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho sa podnik Trèves v rámci svojej reštrukturalizácie zaväzuje postúpiť svoju činnosť „[...]“, prihliadajúc na priemyselnú a sociálnu rovnováhu tejto operácie a v snahe prispieť ku konkurencieschopnosti priemyselného nástroja nového celku Trèves.

| (84) | Vzhľadom na uvedené informácie Komisia dospela k záveru, že plán reštrukturalizácie, na základe ktorého FMEA uskutočnila svoju investíciu do podniku Trèves, možno považovať za dôveryhodný a realistický. |
| --- | --- |

(84)

Vzhľadom na uvedené informácie Komisia dospela k záveru, že plán reštrukturalizácie, na základe ktorého FMEA uskutočnila svoju investíciu do podniku Trèves, možno považovať za dôveryhodný a realistický.

| (85) | Hodnota vlastného imania podniku Trèves pred investíciou FMEA bola stanovená na [15 – 40] miliónov EUR. Na tomto základe FMEA získala [< 50] % základného imania podniku Trèves jeho zvýšením o [5 – 15] miliónov EUR. Komisia musí preveriť, či je toto ocenenie primerané a opatrné z hľadiska situácie podniku v danom období. |
| --- | --- |

(85)

Hodnota vlastného imania podniku Trèves pred investíciou FMEA bola stanovená na [15 – 40] miliónov EUR. Na tomto základe FMEA získala [< 50] % základného imania podniku Trèves jeho zvýšením o [5 – 15] miliónov EUR. Komisia musí preveriť, či je toto ocenenie primerané a opatrné z hľadiska situácie podniku v danom období.

| (86) | Existuje niekoľko metód oceňovania hodnoty vlastného imania podniku (20). Často používanou metódou je metóda násobku EBITDA. Táto metóda umožňuje oceniť vlastné imanie podniku za rok X tak, že EBITDA za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu, pričom čistý dlh sa odpočíta od hospodárskeho výsledku. |
| --- | --- |

(86)

Existuje niekoľko metód oceňovania hodnoty vlastného imania podniku (20). Často používanou metódou je metóda násobku EBITDA. Táto metóda umožňuje oceniť vlastné imanie podniku za rok X tak, že EBITDA za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu, pričom čistý dlh sa odpočíta od hospodárskeho výsledku.

| (87) | Ďalšou metódou je metóda analýzy diskontovaných peňažných tokov (Discounted Cash Flow Analysis). Voľné nominálne peňažné toky (Free Cash Flows) podniku pre nadchádzajúce roky sa aktualizujú podľa vážených priemerných nákladov nominálneho kapitálu (ďalej len „Weighted Average Cost of Capital“ alebo „WACC“) a čistý dlh sa odpočíta od získanej hodnoty. |
| --- | --- |

(87)

Ďalšou metódou je metóda analýzy diskontovaných peňažných tokov (Discounted Cash Flow Analysis). Voľné nominálne peňažné toky (Free Cash Flows) podniku pre nadchádzajúce roky sa aktualizujú podľa vážených priemerných nákladov nominálneho kapitálu (ďalej len „Weighted Average Cost of Capital“ alebo „WACC“) a čistý dlh sa odpočíta od získanej hodnoty.

| (88) | Treťou metódou je metóda násobku obratu. Umožňuje oceniť vlastné imanie podniku v roku X tak, že obrat za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu, pričom čistý dlh sa odpočíta od hospodárskeho výsledku. |
| --- | --- |

(88)

Treťou metódou je metóda násobku obratu. Umožňuje oceniť vlastné imanie podniku v roku X tak, že obrat za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu, pričom čistý dlh sa odpočíta od hospodárskeho výsledku.

| (89) | Na účely ocenenia podniku Trèves pred uskutočnením investície do neho FMEA použil metódu analýzy diskontovaných peňažných tokov a metódu násobku obratu. Keďže Trèves v skutočnosti nezaznamenal na konci roka 2008 pozitívny EBITDA, nebolo možné uplatniť prvú zmienenú metódu – metódu násobku EBITDA. |
| --- | --- |

(89)

Na účely ocenenia podniku Trèves pred uskutočnením investície do neho FMEA použil metódu analýzy diskontovaných peňažných tokov a metódu násobku obratu. Keďže Trèves v skutočnosti nezaznamenal na konci roka 2008 pozitívny EBITDA, nebolo možné uplatniť prvú zmienenú metódu – metódu násobku EBITDA.

| (90) | Naproti tomu metóda analýzy diskontovaných peňažných tokov bola možná a umožňovala zohľadniť perspektívy obnovy ziskovosti, čo viedlo k zahrnutiu do oceňovania priaznivých účinkov očakávaných od zlepšenia výkonnosti podniku. Metóda násobku obratu sa tiež použila z opatrnosti a na účely potvrdenia. |
| --- | --- |

(90)

Naproti tomu metóda analýzy diskontovaných peňažných tokov bola možná a umožňovala zohľadniť perspektívy obnovy ziskovosti, čo viedlo k zahrnutiu do oceňovania priaznivých účinkov očakávaných od zlepšenia výkonnosti podniku. Metóda násobku obratu sa tiež použila z opatrnosti a na účely potvrdenia.

| (91) | Pokiaľ ide o metódu analýzy diskontovaných peňažných tokov podniku, kapitálové náklady alebo náklady WACC týkajúce sa odvetvia a zahŕňajúce osobitné riziko v tomto odvetví sa odhadli na 12 %. FMEA potom vypočítal opatrnejšie WACC [> 12] % zahŕňajúce dodatočné prémie za osobitné riziko spojené s veľkosťou podniku a neprevoditeľnosťou investície na hotovosť. Nakoniec schválil WACC [> 12] % s ohľadom na dodatočné riziko spojené s kontextom zvratu (t. j. reštrukturalizáciou) v spoločnosti. Dlhodobá hodnota podniku (tzv. konečná hodnota) sa vypočítala z hospodárskych výsledkov za rok 2011. FMEA takto určil hodnotu vlastného imania podniku Trèves na [15 – 40] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o metódu analýzy diskontovaných peňažných tokov podniku, kapitálové náklady alebo náklady WACC týkajúce sa odvetvia a zahŕňajúce osobitné riziko v tomto odvetví sa odhadli na 12 %. FMEA potom vypočítal opatrnejšie WACC [> 12] % zahŕňajúce dodatočné prémie za osobitné riziko spojené s veľkosťou podniku a neprevoditeľnosťou investície na hotovosť. Nakoniec schválil WACC [> 12] % s ohľadom na dodatočné riziko spojené s kontextom zvratu (t. j. reštrukturalizáciou) v spoločnosti. Dlhodobá hodnota podniku (tzv. konečná hodnota) sa vypočítala z hospodárskych výsledkov za rok 2011. FMEA takto určil hodnotu vlastného imania podniku Trèves na [15 – 40] miliónov EUR.

| (92) | Pokiaľ ide o metódu násobku obratu, vychádzalo sa z násobku [0 – 1], ktorý sa uplatnil na obrat dosiahnutý na konci roka 2008. Tento násobok zodpovedá násobkom pozorovaným na trhu v čase transakcie v prípade porovnateľných podnikov. Treba poznamenať, že tieto násobky dosiahli na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009 historicky nízku úroveň v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy, ktorá výrazne ovplyvnila odvetvie výroby automobilov a výrobcov automobilových dielov (v skutočnosti sa dlhodobý priemer násobku obratu pre odvetvie výrobcov automobilových dielov ustálil na 0,51). Na základe násobku [0 – 1] sa hodnota vlastného imania podniku Trèves stanovila na [15 – 40] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(92)

Pokiaľ ide o metódu násobku obratu, vychádzalo sa z násobku [0 – 1], ktorý sa uplatnil na obrat dosiahnutý na konci roka 2008. Tento násobok zodpovedá násobkom pozorovaným na trhu v čase transakcie v prípade porovnateľných podnikov. Treba poznamenať, že tieto násobky dosiahli na konci roka 2008 a na začiatku roka 2009 historicky nízku úroveň v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy, ktorá výrazne ovplyvnila odvetvie výroby automobilov a výrobcov automobilových dielov (v skutočnosti sa dlhodobý priemer násobku obratu pre odvetvie výrobcov automobilových dielov ustálil na 0,51). Na základe násobku [0 – 1] sa hodnota vlastného imania podniku Trèves stanovila na [15 – 40] miliónov EUR.

| (93) | A tak hoci násobok [0 – 1] treba považovať za historicky nízky, FMEA vychádzal z hodnoty vypočítanej pomocou tohto násobku a nie z hodnoty vyplývajúcej z priemerného dlhodobého násobku alebo jednotného násobku vzťahujúceho sa niekoľko rokov. FMEA rovnako nevychádzal ani z ocenenia, ktoré vyplynulo z analýzy diskontovaných peňažných tokov. Z uvedeného vyplýva, že ocenenie vlastného imania podniku Trèves pred uskutočnením investície FMEA je primerané a opatrné. Toto ocenenie totiž zodpovedá hodnote v dolnom rozmedzí, ktorá sa určila metódou analýzy diskontovaných peňažných tokov a burzových násobkov. Ocenenie uskutočnené v tejto súvislosti predstavuje pre súkromného investora priaznivý prvok, pretože smeruje k zlepšeniu vyhliadok kapitálového výnosu z hľadiska návratu k oceňovacím násobkom nachádzajúcim sa na priemernej historickej úrovni. |
| --- | --- |

(93)

A tak hoci násobok [0 – 1] treba považovať za historicky nízky, FMEA vychádzal z hodnoty vypočítanej pomocou tohto násobku a nie z hodnoty vyplývajúcej z priemerného dlhodobého násobku alebo jednotného násobku vzťahujúceho sa niekoľko rokov. FMEA rovnako nevychádzal ani z ocenenia, ktoré vyplynulo z analýzy diskontovaných peňažných tokov. Z uvedeného vyplýva, že ocenenie vlastného imania podniku Trèves pred uskutočnením investície FMEA je primerané a opatrné. Toto ocenenie totiž zodpovedá hodnote v dolnom rozmedzí, ktorá sa určila metódou analýzy diskontovaných peňažných tokov a burzových násobkov. Ocenenie uskutočnené v tejto súvislosti predstavuje pre súkromného investora priaznivý prvok, pretože smeruje k zlepšeniu vyhliadok kapitálového výnosu z hľadiska návratu k oceňovacím násobkom nachádzajúcim sa na priemernej historickej úrovni.

| (94) | Ďalej treba uviesť, že investícia FMEA sa neobmedzuje iba na kapitálový vklad vo výške [5 – 15] miliónov EUR, čím FMEA získal [< 50] % podielov v skupine Trèves. FMEA tiež vložil [40 – 50] miliónov EUR vo forme „spiacich“ dlhových cenných papierov, ktoré umožňujú prístup ku kapitálu (ORAPA) a vynášajú úrok [> 8] % ročne. Táto štruktúra je sofistikovanou štruktúrou, akú by súkromný investor požadoval v takom odvetví, akým sú subdodávky pre automobilový priemysel. Existencia značného množstva cenných papierov ORAPA, ktorých parita sa mení podľa výkonnosti spoločnosti, je jedným z najpodnecujúcejších mechanizmov kontroly. |
| --- | --- |

(94)

Ďalej treba uviesť, že investícia FMEA sa neobmedzuje iba na kapitálový vklad vo výške [5 – 15] miliónov EUR, čím FMEA získal [< 50] % podielov v skupine Trèves. FMEA tiež vložil [40 – 50] miliónov EUR vo forme „spiacich“ dlhových cenných papierov, ktoré umožňujú prístup ku kapitálu (ORAPA) a vynášajú úrok [> 8] % ročne. Táto štruktúra je sofistikovanou štruktúrou, akú by súkromný investor požadoval v takom odvetví, akým sú subdodávky pre automobilový priemysel. Existencia značného množstva cenných papierov ORAPA, ktorých parita sa mení podľa výkonnosti spoločnosti, je jedným z najpodnecujúcejších mechanizmov kontroly.

| (95) | Mechanizmus vytvorený FMEA je takýto. Cenné papiere ORAPA možno vyplatiť prostredníctvom emisie nových akcií podniku Trèves. Parita je v roku 2011 určená dosiahnutím marže hrubého prevádzkového prebytku [...] %. V prípade dosiahnutia tejto medznej hodnoty FMEA získa [...] % vlastného imania umorením dlhopisov. V prípade nedosiahnutia tejto medznej hodnoty by umorením dlhopisov FMEA získal [...] % vlastného imania. V záujme vyššieho manažmentu podniku Trèves je preto zabezpečiť dosiahnutie tejto marže hrubého prevádzkového prebytku [...]. Záujmy finančného investora a záujmy vyššieho manažmentu – akcionárov sú takto silne prepojené s cieľom maximalizovať hodnotu spoločnosti na výstupe. |
| --- | --- |

(95)

Mechanizmus vytvorený FMEA je takýto. Cenné papiere ORAPA možno vyplatiť prostredníctvom emisie nových akcií podniku Trèves. Parita je v roku 2011 určená dosiahnutím marže hrubého prevádzkového prebytku [...] %. V prípade dosiahnutia tejto medznej hodnoty FMEA získa [...] % vlastného imania umorením dlhopisov. V prípade nedosiahnutia tejto medznej hodnoty by umorením dlhopisov FMEA získal [...] % vlastného imania. V záujme vyššieho manažmentu podniku Trèves je preto zabezpečiť dosiahnutie tejto marže hrubého prevádzkového prebytku [...]. Záujmy finančného investora a záujmy vyššieho manažmentu – akcionárov sú takto silne prepojené s cieľom maximalizovať hodnotu spoločnosti na výstupe.

| (96) | Stratégia, ktorú zvyčajne používa súkromný investor, spočíva s posúdení ročnej vnútornej miery výnosnosti plánovaného investičného projektu. Na účely výpočtu ročnej VMV investície do podniku je potrebné určiť hodnotu vlastného imania tohto podniku v čase, keď sa očakáva výnosnosť. |
| --- | --- |

(96)

Stratégia, ktorú zvyčajne používa súkromný investor, spočíva s posúdení ročnej vnútornej miery výnosnosti plánovaného investičného projektu. Na účely výpočtu ročnej VMV investície do podniku je potrebné určiť hodnotu vlastného imania tohto podniku v čase, keď sa očakáva výnosnosť.

| (97) | Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 85 až 87, existuje niekoľko spôsobov zisťovania hodnoty podniku. Pri zisťovaní, akú hodnotu bude mať podnik v roku 2012, keď FMEA môže postúpiť svoju účasť (21), FMEA použil metódu násobku EBITDA. Táto metóda sa často používa v priemyselnom odvetví na stanovenie pravidiel výstupu kapitálového alebo kvázi kapitálového investora. Okrem toho tým, že očakávaný výnos vypočítava na základe EBITDA, sa FMEA opiera o náležité opatrenie oživenia podniku, ku ktorému musí dôjsť v období medzi dátumom jeho investície (25. máj 2009) a koncom roka 2011. Navyše tým, že vychádza z EBITDA stanoveného na rok 2011, a nie na rok 2012, FMEA prijíma opatrnú stratégiu spočívajúcu v overení, či sa oživenie podniku uskutočnilo uspokojivým spôsobom v dosť krátkej lehote (niečo vyše dva a pol roka). |
| --- | --- |

(97)

Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 85 až 87, existuje niekoľko spôsobov zisťovania hodnoty podniku. Pri zisťovaní, akú hodnotu bude mať podnik v roku 2012, keď FMEA môže postúpiť svoju účasť (21), FMEA použil metódu násobku EBITDA. Táto metóda sa často používa v priemyselnom odvetví na stanovenie pravidiel výstupu kapitálového alebo kvázi kapitálového investora. Okrem toho tým, že očakávaný výnos vypočítava na základe EBITDA, sa FMEA opiera o náležité opatrenie oživenia podniku, ku ktorému musí dôjsť v období medzi dátumom jeho investície (25. máj 2009) a koncom roka 2011. Navyše tým, že vychádza z EBITDA stanoveného na rok 2011, a nie na rok 2012, FMEA prijíma opatrnú stratégiu spočívajúcu v overení, či sa oživenie podniku uskutočnilo uspokojivým spôsobom v dosť krátkej lehote (niečo vyše dva a pol roka).

| (98) | V tomto prípade teda VMV vypočítaná FMEA vychádza z troch predpokladov uvedených v pláne reštrukturalizácie. Po prvé skupina Trèves by na konci roka 2011 mala zaznamenať EBITDA [50 – 80] miliónov EUR. Po druhé hodnota Trèves na konci roka 2011 sa určila na základe násobku EBITDA [1 – 6]. Po tretie čistý dlh na konci roka 2011 sa odhaduje na [50 – 150] miliónov EUR. Komisia tak musí určiť, či tieto tri predpoklady možno považovať za dôveryhodné a realistické v čase, keď sa uskutočnila investícia FMEA. |
| --- | --- |

(98)

V tomto prípade teda VMV vypočítaná FMEA vychádza z troch predpokladov uvedených v pláne reštrukturalizácie. Po prvé skupina Trèves by na konci roka 2011 mala zaznamenať EBITDA [50 – 80] miliónov EUR. Po druhé hodnota Trèves na konci roka 2011 sa určila na základe násobku EBITDA [1 – 6]. Po tretie čistý dlh na konci roka 2011 sa odhaduje na [50 – 150] miliónov EUR. Komisia tak musí určiť, či tieto tri predpoklady možno považovať za dôveryhodné a realistické v čase, keď sa uskutočnila investícia FMEA.

| (99) | Po prvé pokiaľ ide o hodnotu EBITDA v roku 2011, treba zdôrazniť, že tento odhad je založený na uskutočňovaní plánu reštrukturalizácie. Ako sa však vysvetlilo v odôvodnení 76 a v nasledujúcich odôvodneniach, tento plán možno považovať za dôveryhodný a realistický. Treba upozorniť, že zníženie nákladov sa uskutočňuje najmä prostredníctvom zlepšenia efektívnosti pracovnej sily a úspory prevádzkových nákladov najmä vďaka [...]. Zníženie nákladov sa opiera aj o výrazné zníženie stavu zamestnancov (reštrukturalizácia sa týka celkovo 1 300 osôb). |
| --- | --- |

(99)

Po prvé pokiaľ ide o hodnotu EBITDA v roku 2011, treba zdôrazniť, že tento odhad je založený na uskutočňovaní plánu reštrukturalizácie. Ako sa však vysvetlilo v odôvodnení 76 a v nasledujúcich odôvodneniach, tento plán možno považovať za dôveryhodný a realistický. Treba upozorniť, že zníženie nákladov sa uskutočňuje najmä prostredníctvom zlepšenia efektívnosti pracovnej sily a úspory prevádzkových nákladov najmä vďaka [...]. Zníženie nákladov sa opiera aj o výrazné zníženie stavu zamestnancov (reštrukturalizácia sa týka celkovo 1 300 osôb).

| (100) | Po druhé násobok EBITDA ([1 – 6]) použitý na zistenie hodnoty podniku zodpovedá priemernému násobku pozorovanému v odvetví, vypočítanému za obdobie rokov 2000 – 2009 ([1 – 6]), mínus priemerná odchýlka z dôvodov opatrnosti súvisiaca s kontextom zvratu v spoločnosti. Tento násobok je o trocha vyšší ako násobok pozorovaný v odvetví v čase investície (približne 4,2). Je však prejavom dostatočnej opatrnosti, ak sa pri zisťovaní hodnoty na konci roka 2001 vychádza z čísla [1 – 6] so zreteľom na predpokladané zlepšenie hodnoty ukazovateľa, pričom toto zlepšenie sa viditeľne začalo už v čase investície ([1 – 6] v decembri 2008 v porovnaní s [1 – 6] v máji 2009). Stanovenie tohto násobku je podľa všetkého tiež prejavom opatrnosti z hľadiska dlhodobých odhadov pre odvetvie uvádzajúcich násobky v rozpätí [1 – 6] až [1 – 6]. |
| --- | --- |

(100)

Po druhé násobok EBITDA ([1 – 6]) použitý na zistenie hodnoty podniku zodpovedá priemernému násobku pozorovanému v odvetví, vypočítanému za obdobie rokov 2000 – 2009 ([1 – 6]), mínus priemerná odchýlka z dôvodov opatrnosti súvisiaca s kontextom zvratu v spoločnosti. Tento násobok je o trocha vyšší ako násobok pozorovaný v odvetví v čase investície (približne 4,2). Je však prejavom dostatočnej opatrnosti, ak sa pri zisťovaní hodnoty na konci roka 2001 vychádza z čísla [1 – 6] so zreteľom na predpokladané zlepšenie hodnoty ukazovateľa, pričom toto zlepšenie sa viditeľne začalo už v čase investície ([1 – 6] v decembri 2008 v porovnaní s [1 – 6] v máji 2009). Stanovenie tohto násobku je podľa všetkého tiež prejavom opatrnosti z hľadiska dlhodobých odhadov pre odvetvie uvádzajúcich násobky v rozpätí [1 – 6] až [1 – 6].

| (101) | Po tretie odhady stanovené v apríli 2009 naznačovali zlepšenie stavu čistého dlhu, ktorý mal klesnúť z [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2008 na [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2010 (predtým sa zvýšil z [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2005 na [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2008). So zreteľom na agregovanú úroveň odhadovaného EBITDA týkajúcu sa obdobia rokov 2009 – 2011, na neexistenciu značných dodatočných nákladov spojených s hmotnými a nehmotnými investíciami a na neexistenciu dodatočných rezerv zohľadňujúcich náklady na reštrukturalizáciu sa odhad zníženia o [0 – 30] miliónov EUR zdá byť opatrný. |
| --- | --- |

(101)

Po tretie odhady stanovené v apríli 2009 naznačovali zlepšenie stavu čistého dlhu, ktorý mal klesnúť z [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2008 na [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2010 (predtým sa zvýšil z [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2005 na [100 – 200] miliónov EUR na konci roka 2008). So zreteľom na agregovanú úroveň odhadovaného EBITDA týkajúcu sa obdobia rokov 2009 – 2011, na neexistenciu značných dodatočných nákladov spojených s hmotnými a nehmotnými investíciami a na neexistenciu dodatočných rezerv zohľadňujúcich náklady na reštrukturalizáciu sa odhad zníženia o [0 – 30] miliónov EUR zdá byť opatrný.

| (102) | Na základe uvedeného treba usúdiť, že výpočet VMV v čase investície je založený na rozumných predpokladoch. |
| --- | --- |

(102)

Na základe uvedeného treba usúdiť, že výpočet VMV v čase investície je založený na rozumných predpokladoch.

| (103) | Pokiaľ ide o otázku, či je uvedená VMV [> 12 %] prijateľná z hľadiska rizika, ktorým sa vyznačuje investícia, Komisia uvádza nasledujúce pripomienky. |
| --- | --- |

(103)

Pokiaľ ide o otázku, či je uvedená VMV [> 12 %] prijateľná z hľadiska rizika, ktorým sa vyznačuje investícia, Komisia uvádza nasledujúce pripomienky.

| (104) | V prvom rade treba uviesť, že výpočtom uskutočneným na základe prvkov vysvetlených v odôvodneniach 97 až 100 sa v skutočnosti dospelo k VMV [> 15 %]. Z bezpečnostných dôvodov a z opatrnosti však FMEA pri oceňovaní uplatnil zrážku [...] % z EBITDA očakávaného v roku 2011. V dôsledku toho je VMV [> 12 %], z ktorej sa pri tejto analýze vychádzalo, založená na pesimistickom scenári vývoja podniku. Ako sa už uviedlo, základný scenár vedie k VMV [> 15 %], zatiaľ čo optimistický scenár (EBITDA prekročený o [...] %) vedie k VMV okolo [> 20 %]. |
| --- | --- |

(104)

V prvom rade treba uviesť, že výpočtom uskutočneným na základe prvkov vysvetlených v odôvodneniach 97 až 100 sa v skutočnosti dospelo k VMV [> 15 %]. Z bezpečnostných dôvodov a z opatrnosti však FMEA pri oceňovaní uplatnil zrážku [...] % z EBITDA očakávaného v roku 2011. V dôsledku toho je VMV [> 12 %], z ktorej sa pri tejto analýze vychádzalo, založená na pesimistickom scenári vývoja podniku. Ako sa už uviedlo, základný scenár vedie k VMV [> 15 %], zatiaľ čo optimistický scenár (EBITDA prekročený o [...] %) vedie k VMV okolo [> 20 %].

| (105) | Teraz je potrebné poznamenať, že vzhľadom na nelikvidný charakter operácie nie je možné sa pri hodnotení, či je odhadovaná VMV primeraná, odvolávať na porovnateľné kótované ceny (napr. v prípade podriadených pôžičiek) v čase investície FMEA. Naproti tomu viaceré prvky opísané ďalej v texte umožňujú posúdiť minimálnu VMV [> 12 %], z ktorej vychádzal FMEA v máji 2009. |
| --- | --- |

(105)

Teraz je potrebné poznamenať, že vzhľadom na nelikvidný charakter operácie nie je možné sa pri hodnotení, či je odhadovaná VMV primeraná, odvolávať na porovnateľné kótované ceny (napr. v prípade podriadených pôžičiek) v čase investície FMEA. Naproti tomu viaceré prvky opísané ďalej v texte umožňujú posúdiť minimálnu VMV [> 12 %], z ktorej vychádzal FMEA v máji 2009.

| (106) | V prvom rade treba poznamenať, že návratnosť investícií pozorovaná v odvetví subdodávok pre automobilový priemysel je často nízka. V priebehu piatich rokov predchádzajúcich kríze v druhom polroku 2008 sa totiž priemerná VMV ustálila na úrovni 8,5 % (22). Avšak špecialisti na investície, ktorí si boli vedomí nízkeho ocenenia podnikov v tomto odvetví [v porovnaní s inými odvetviami], často investovali do tohto odvetvia. A tak v roku 2006 bolo možné pozorovať mimoriadne vysokú VMV (presahujúcu 20 % ročne po dobu troch rokov) v prípade investorov, ktorí investovali pri prepade na trhu v roku 2003. |
| --- | --- |

(106)

V prvom rade treba poznamenať, že návratnosť investícií pozorovaná v odvetví subdodávok pre automobilový priemysel je často nízka. V priebehu piatich rokov predchádzajúcich kríze v druhom polroku 2008 sa totiž priemerná VMV ustálila na úrovni 8,5 % (22). Avšak špecialisti na investície, ktorí si boli vedomí nízkeho ocenenia podnikov v tomto odvetví [v porovnaní s inými odvetviami], často investovali do tohto odvetvia. A tak v roku 2006 bolo možné pozorovať mimoriadne vysokú VMV (presahujúcu 20 % ročne po dobu troch rokov) v prípade investorov, ktorí investovali pri prepade na trhu v roku 2003.

| (107) | Na to, aby špecialista na investície mohol prekročiť pozorovanú priemernú návratnosť investícií, musí vychádzať z dôkladného poznania trhu, čo je prípad FMEA, a počítať so štruktúrou účasti, ktorá by mu umožnila optimalizovať svoj výkon, čo je tiež prípad investície FMEA (pozri úvahy o štruktúre investície v odôvodneniach 94 a 95, ako aj rozdelenie kapitálového výnosu v odôvodneniach 110 a 111). |
| --- | --- |

(107)

Na to, aby špecialista na investície mohol prekročiť pozorovanú priemernú návratnosť investícií, musí vychádzať z dôkladného poznania trhu, čo je prípad FMEA, a počítať so štruktúrou účasti, ktorá by mu umožnila optimalizovať svoj výkon, čo je tiež prípad investície FMEA (pozri úvahy o štruktúre investície v odôvodneniach 94 a 95, ako aj rozdelenie kapitálového výnosu v odôvodneniach 110 a 111).

| (108) | Francúzske orgány ďalej zdôrazňujú štúdiu Francúzskeho združenia kapitálových investorov (Association Francaise des Investisseurs en Capital – AFIC), ktorá sleduje vývoj výkonnosti odvetvia rizikového kapitálu vo Francúzsku. Táto štúdia vychádza z údajov od 120 štruktúr, ktoré spravujú viac ako 500 investičných fondov. V práci združenia AFIC sa zdôrazňuje čistá výkonnosť „rozvojového kapitálu“ v rozpätí od 14,1 % na konci roka 2007 do 10,8 % na konci roka 2008 (dátum bližší k dátumu investície FMEA). Rozvojový kapitál je pododdielom rizikového kapitálu relevantným z hľadiska investičnej politiky FMEA (menšinová majetková účasť a nový peňažný vklad). Po zohľadnení nákladov na odmenu správcovskej spoločnosti odhadovanej na maximálne [...] sa cieľová VMV, ktorú je potrebné dosiahnuť, aby bolo možné dosiahnuť „trhovú“ výkonnosť, pohybuje v rozpätí od 12 do 15 %. |
| --- | --- |

(108)

Francúzske orgány ďalej zdôrazňujú štúdiu Francúzskeho združenia kapitálových investorov (Association Francaise des Investisseurs en Capital – AFIC), ktorá sleduje vývoj výkonnosti odvetvia rizikového kapitálu vo Francúzsku. Táto štúdia vychádza z údajov od 120 štruktúr, ktoré spravujú viac ako 500 investičných fondov. V práci združenia AFIC sa zdôrazňuje čistá výkonnosť „rozvojového kapitálu“ v rozpätí od 14,1 % na konci roka 2007 do 10,8 % na konci roka 2008 (dátum bližší k dátumu investície FMEA). Rozvojový kapitál je pododdielom rizikového kapitálu relevantným z hľadiska investičnej politiky FMEA (menšinová majetková účasť a nový peňažný vklad). Po zohľadnení nákladov na odmenu správcovskej spoločnosti odhadovanej na maximálne [...] sa cieľová VMV, ktorú je potrebné dosiahnuť, aby bolo možné dosiahnuť „trhovú“ výkonnosť, pohybuje v rozpätí od 12 do 15 %.

| (109) | Napokon parametre dostupné v čase investície umožňujú určiť vážené priemerné náklady kapitálu (WACC) zistené na základe MEDAF (23) a prispôsobené automobilovému priemyslu vo Francúzsku, pri zohľadnení dodatočných prémií za špecifické riziko spojené s veľkosťou podniku Trèves a neprevoditeľnosťou investície na hotovosť. So zreteľom na tieto dodatočné prvky súvisiace s prémiou za riziko sa príslušné WACC odhadli na [> 12] % v čase investície a FMEA ich zvýšil na [> 12] % (pozri odôvodnenie 91). Treba pripomenúť, že WACC predstavujú minimálnu výnosnosť, ktorú požadujú poskytovatelia finančných prostriedkov podniku (akcionári a veritelia) na financovanie investičných projektov. WACC vypočítané v prípade Trèves preto poskytujú významný údaj, pokiaľ ide o prijateľnosť minimálnej VMV [> 12 %] (24). |
| --- | --- |

(109)

Napokon parametre dostupné v čase investície umožňujú určiť vážené priemerné náklady kapitálu (WACC) zistené na základe MEDAF (23) a prispôsobené automobilovému priemyslu vo Francúzsku, pri zohľadnení dodatočných prémií za špecifické riziko spojené s veľkosťou podniku Trèves a neprevoditeľnosťou investície na hotovosť. So zreteľom na tieto dodatočné prvky súvisiace s prémiou za riziko sa príslušné WACC odhadli na [> 12] % v čase investície a FMEA ich zvýšil na [> 12] % (pozri odôvodnenie 91). Treba pripomenúť, že WACC predstavujú minimálnu výnosnosť, ktorú požadujú poskytovatelia finančných prostriedkov podniku (akcionári a veritelia) na financovanie investičných projektov. WACC vypočítané v prípade Trèves preto poskytujú významný údaj, pokiaľ ide o prijateľnosť minimálnej VMV [> 12 %] (24).

| (110) | Okrem toho treba zdôrazniť, že kapitálový výnos podniku Trèves sa nerozdelí medzi FMEA a historického akcionára podľa ich príslušného kapitálového podielu v podniku Trèves. Za predpokladu výstupu v [...] sa totiž v dohode uzavretej medzi akcionármi spresňuje, že prvých [...] miliónov EUR hodnoty podniku sa v plnom rozsahu pridelí FMEA (prvá tranža). Potom sa výnos z prevodu, pohybujúci sa v rozpätí od [...] miliónov EUR do sumy rovnajúcej sa výške investície FMEA kapitalizovanej na [...] % ročne, rozdelí medzi FMEA ([...] %) a historických akcionárov ([...] %) (druhá tranža). FMEA nakoniec získa [...] % výnosu z prevodu nad rámec tejto prahovej hodnoty a historickí akcionári získajú [...] %. |
| --- | --- |

(110)

Okrem toho treba zdôrazniť, že kapitálový výnos podniku Trèves sa nerozdelí medzi FMEA a historického akcionára podľa ich príslušného kapitálového podielu v podniku Trèves. Za predpokladu výstupu v [...] sa totiž v dohode uzavretej medzi akcionármi spresňuje, že prvých [...] miliónov EUR hodnoty podniku sa v plnom rozsahu pridelí FMEA (prvá tranža). Potom sa výnos z prevodu, pohybujúci sa v rozpätí od [...] miliónov EUR do sumy rovnajúcej sa výške investície FMEA kapitalizovanej na [...] % ročne, rozdelí medzi FMEA ([...] %) a historických akcionárov ([...] %) (druhá tranža). FMEA nakoniec získa [...] % výnosu z prevodu nad rámec tejto prahovej hodnoty a historickí akcionári získajú [...] %.

| (111) | Táto dohoda o rozdelení kapitálového výnosu slúži FMEA ako ochrana. FMEA totiž takto získava dôležitú záruku, že VMV [> 12 %] jeho investície bude rýchlo dosiahnutá (pričom táto miera zodpovedá už uvedeným nákladom WACC podniku Trèves). Táto dohoda nakoniec silne podnecuje historického akcionára a vyšší manažment podniku v tom, aby splnili alebo dokonca prekročili ciele plánu reštrukturalizácie, pričom tento plán vedie podľa scenára k VMV [> 12 %], [> 15 %] alebo [> 20 %] pre FMEA. |
| --- | --- |

(111)

Táto dohoda o rozdelení kapitálového výnosu slúži FMEA ako ochrana. FMEA totiž takto získava dôležitú záruku, že VMV [> 12 %] jeho investície bude rýchlo dosiahnutá (pričom táto miera zodpovedá už uvedeným nákladom WACC podniku Trèves). Táto dohoda nakoniec silne podnecuje historického akcionára a vyšší manažment podniku v tom, aby splnili alebo dokonca prekročili ciele plánu reštrukturalizácie, pričom tento plán vedie podľa scenára k VMV [> 12 %], [> 15 %] alebo [> 20 %] pre FMEA.

| (112) | Z predchádzajúcich zistení preto vyplýva, že odhadovaná VMV [> 12 %] bola primeraná v čase investície a prijateľná z hľadiska rizika, s ktorým je táto investícia spojená. |
| --- | --- |

(112)

Z predchádzajúcich zistení preto vyplýva, že odhadovaná VMV [> 12 %] bola primeraná v čase investície a prijateľná z hľadiska rizika, s ktorým je táto investícia spojená.

| (113) | Po analýze plánu reštrukturalizácie podniku Trèves, jeho ocenenia pred investíciou FMEA, štruktúry tejto investície, predpokladov, z ktorých vychádza VMV [> 12 %], primeranosti úrovne tejto VMV najmä s ohľadom na dohodu medzi akcionármi o rozdelení kapitálového výnosu je potrebné poznamenať, že FMEA konal za podmienok podobných tým, ktoré by pravdepodobne požadoval súkromný investor, ktorého investícia je spojená s rizikom súvisiacim jednak so situáciou v automobilovom priemysle v čase investície, a jednak so situáciou podniku, ktorý má určité finančné ťažkosti, v čase investície. Inými slovami investícia FMEA vo výške 55 miliónov EUR spĺňa kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podniku Trèves teda neposkytuje výhodu. |
| --- | --- |

(113)

Po analýze plánu reštrukturalizácie podniku Trèves, jeho ocenenia pred investíciou FMEA, štruktúry tejto investície, predpokladov, z ktorých vychádza VMV [> 12 %], primeranosti úrovne tejto VMV najmä s ohľadom na dohodu medzi akcionármi o rozdelení kapitálového výnosu je potrebné poznamenať, že FMEA konal za podmienok podobných tým, ktoré by pravdepodobne požadoval súkromný investor, ktorého investícia je spojená s rizikom súvisiacim jednak so situáciou v automobilovom priemysle v čase investície, a jednak so situáciou podniku, ktorý má určité finančné ťažkosti, v čase investície. Inými slovami investícia FMEA vo výške 55 miliónov EUR spĺňa kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podniku Trèves teda neposkytuje výhodu.

V.1.2.   Plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení

| (114) | Francúzske úrady umožnili podniku Trèves plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR. V súvislosti s týmto opatrením chce Komisia najprv preskúmať kritérium výhody. |
| --- | --- |

(114)

Francúzske úrady umožnili podniku Trèves plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR. V súvislosti s týmto opatrením chce Komisia najprv preskúmať kritérium výhody.

| (115) | Podľa rozhodovacej praxe Komisie a judikatúry dohoda o úprave kalendára splátok dlhov s verejným veriteľom nepredstavuje štátnu pomoc, ak jeho správanie možno prirovnať k správaniu súkromného veriteľa, ktorý „sa usiluje získať späť svoje pohľadávky a ktorý na tento účel uzatvára dohody s dlžníkom, v zmysle ktorých sa akumulované dlhy rozdelia na splátky alebo sa rozvrhnú s cieľom zjednodušiť ich splácanie“ (25). |
| --- | --- |

(115)

Podľa rozhodovacej praxe Komisie a judikatúry dohoda o úprave kalendára splátok dlhov s verejným veriteľom nepredstavuje štátnu pomoc, ak jeho správanie možno prirovnať k správaniu súkromného veriteľa, ktorý „sa usiluje získať späť svoje pohľadávky a ktorý na tento účel uzatvára dohody s dlžníkom, v zmysle ktorých sa akumulované dlhy rozdelia na splátky alebo sa rozvrhnú s cieľom zjednodušiť ich splácanie“ (25).

| (116) | Plán úpravy kalendára splátok dlhov predstavuje pre verejných veriteľov podniku Trèves lepšie riešenie než vymáhanie. V prípade vymáhania dlhov by totiž verejní veritelia vzhľadom na celkové zadlženie podniku získali späť iba časť svojich neprednostných pohľadávok. Naopak vďaka umožneniu úpravy kalendára splátok boli zriadené prvé hypotéky [...] (článok [...] protokolu o zmieri z 25. mája 2009) na účely zabezpečenia dlhov na daniach a sociálnom poistení. Tieto aktíva sú uvedené v prílohe č. 7 k protokolu. K 31. decembru 2008 predstavovala ich čistá účtovná hodnota [25 – 35] miliónov EUR. Výška záruk poskytnutých v prospech súkromných veriteľov teda pokrýva viac ako 140 % sumy ich pohľadávok, ktoré sú tvorené istinou (18,4 milióna EUR), penále z omeškania a úrokmi z omeškania (pozri odôvodnenie 117). |
| --- | --- |

(116)

Plán úpravy kalendára splátok dlhov predstavuje pre verejných veriteľov podniku Trèves lepšie riešenie než vymáhanie. V prípade vymáhania dlhov by totiž verejní veritelia vzhľadom na celkové zadlženie podniku získali späť iba časť svojich neprednostných pohľadávok. Naopak vďaka umožneniu úpravy kalendára splátok boli zriadené prvé hypotéky [...] (článok [...] protokolu o zmieri z 25. mája 2009) na účely zabezpečenia dlhov na daniach a sociálnom poistení. Tieto aktíva sú uvedené v prílohe č. 7 k protokolu. K 31. decembru 2008 predstavovala ich čistá účtovná hodnota [25 – 35] miliónov EUR. Výška záruk poskytnutých v prospech súkromných veriteľov teda pokrýva viac ako 140 % sumy ich pohľadávok, ktoré sú tvorené istinou (18,4 milióna EUR), penále z omeškania a úrokmi z omeškania (pozri odôvodnenie 117).

| (117) | Okrem toho verejní veritelia podniku Trèves budú vyberať úroky. V skutočnosti sa suma 18,4 milióna EUR zvýšila o penále z omeškania vo výške [1 – 2] miliónov EUR a o úroky z omeškania vo výške [1 – 2] miliónov EUR, pričom celková suma sa mala splácať v období od [...] do [...] v mesačných splátkach po [...] EUR. Pripočítané penále a úroky z omeškania predstavujú sumu [2 – 4] milióny EUR, t. j. [10 – 20] % istiny, čo predstavuje ročný úrok za váženú priemernú dobu trvania plánu úpravy kalendára splátok približne [0 – 10] %. Táto sadzba bola od začiatku vyššia ako sadzby poskytnuté peňažnými ústavmi pri pôžičkách poskytnutých podniku Trèves na základe protokolu o zmieri z 25. mája 2009 jednak v prípade nového úveru, a jednak v prípade konsolidačného úveru (26). |
| --- | --- |

(117)

Okrem toho verejní veritelia podniku Trèves budú vyberať úroky. V skutočnosti sa suma 18,4 milióna EUR zvýšila o penále z omeškania vo výške [1 – 2] miliónov EUR a o úroky z omeškania vo výške [1 – 2] miliónov EUR, pričom celková suma sa mala splácať v období od [...] do [...] v mesačných splátkach po [...] EUR. Pripočítané penále a úroky z omeškania predstavujú sumu [2 – 4] milióny EUR, t. j. [10 – 20] % istiny, čo predstavuje ročný úrok za váženú priemernú dobu trvania plánu úpravy kalendára splátok približne [0 – 10] %. Táto sadzba bola od začiatku vyššia ako sadzby poskytnuté peňažnými ústavmi pri pôžičkách poskytnutých podniku Trèves na základe protokolu o zmieri z 25. mája 2009 jednak v prípade nového úveru, a jednak v prípade konsolidačného úveru (26).

| (118) | V tejto súvislosti treba tiež zdôrazniť, že záväzok súkromných veriteľov bol prijatý zároveň s významným záväzkom bánk (konsolidačný úver [30 – 60] miliónov EUR a nový úver [10 – 30] miliónov EUR). Okrem toho sa v protokole o zmieri výslovne uvádza, že záruky poskytnuté bankám sú druhoradé [...], čo znamená, že títo veritelia nesmú uplatniť žiadnu záruku, pokiaľ neboli v plnom rozsahu uspokojení všetci prvoradí verejní veritelia. |
| --- | --- |

(118)

V tejto súvislosti treba tiež zdôrazniť, že záväzok súkromných veriteľov bol prijatý zároveň s významným záväzkom bánk (konsolidačný úver [30 – 60] miliónov EUR a nový úver [10 – 30] miliónov EUR). Okrem toho sa v protokole o zmieri výslovne uvádza, že záruky poskytnuté bankám sú druhoradé [...], čo znamená, že títo veritelia nesmú uplatniť žiadnu záruku, pokiaľ neboli v plnom rozsahu uspokojení všetci prvoradí verejní veritelia.

| (119) | Skupine Trèves sa okrem toho neodpustil žiadny dlh na daniach alebo sociálnom poistení. |
| --- | --- |

(119)

Skupine Trèves sa okrem toho neodpustil žiadny dlh na daniach alebo sociálnom poistení.

| (120) | Francúzske orgány nakoniec potvrdili, že súčasný plán úpravy kalendára splátok nepredstavuje predĺženie alebo zmenu a doplnenie predchádzajúceho plánu. |
| --- | --- |

(120)

Francúzske orgány nakoniec potvrdili, že súčasný plán úpravy kalendára splátok nepredstavuje predĺženie alebo zmenu a doplnenie predchádzajúceho plánu.

| (121) | Z uvedeného teda vyplýva, že francúzske úrady umožnili plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení na základe predpokladov považovaných za dôveryhodné, ktoré sú základom plánu reštrukturalizácie (pozri oddiel V) spojeného s pravidlami prijateľnými pre súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve nachádzajúceho sa v rovnakých podmienkach. |
| --- | --- |

(121)

Z uvedeného teda vyplýva, že francúzske úrady umožnili plán úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení na základe predpokladov považovaných za dôveryhodné, ktoré sú základom plánu reštrukturalizácie (pozri oddiel V) spojeného s pravidlami prijateľnými pre súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve nachádzajúceho sa v rovnakých podmienkach.

V.2.   Záver týkajúci sa existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (122) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v oddiele V.1 sa ukazuje, že ani investíciou FMEA vo výške 55 miliónov EUR, ani plánom úpravy kalendára splátok na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR sa skupine Trèves neposkytuje výhoda. Tieto opatrenia preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(122)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v oddiele V.1 sa ukazuje, že ani investíciou FMEA vo výške 55 miliónov EUR, ani plánom úpravy kalendára splátok na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR sa skupine Trèves neposkytuje výhoda. Tieto opatrenia preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

VI.   CELKOVÝ ZÁVER

| (123) | Po dôkladnom preskúmaní uvedených opatrení Komisia konštatuje, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, |
| --- | --- |

(123)

Po dôkladnom preskúmaní uvedených opatrení Komisia konštatuje, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Obidve opatrenia prijaté v súvislosti s podnikom Trèves, ktoré spočívajú v investícii z fondu na modernizáciu automobilových zariadení (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles – FMEA) vo výške 55 miliónov EUR a v pláne úpravy kalendára splátok dlhov na daniach a sociálnom poistení vo výške 18,4 milióna EUR umožneného Francúzskou republikou, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 20. apríla 2011

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 133, 22.5.2010, s. 12.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Pripomienky zainteresovaných strán sú zhrnuté v oddiele III.

3

(4)  Článok L 518-2 francúzskeho menového a finančného zákonníka.

4

(5)  Vnútrajšok auta a zvukové zariadenia, koberec a zvuková izolácia (HAPP).

5

(6)  Účelom zmierovacieho konania je uzavretie priateľskej dohody medzi riaditeľom podniku a (verejnými a súkromnými) veriteľmi podniku s cieľom stanoviť platobné lehoty a/alebo sa dohodnúť na odpustení dlhov (článok 611-7 francúzskeho obchodného zákonníka).

6

(7)  Predmet obchodného tajomstva.

7

(8)  Podľa ustálenej judikatúry (pozri najmä rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Taliansko/Komisia, C-305/89, Zb. s. I-1603, bod 13) nie je potrebné rozlišovať medzi prípadmi, keď pomoc poskytuje priamo štát a keď ju poskytujú verejnoprávne alebo súkromnoprávne subjekty zriadené štátom alebo štátom určené na riadenie štátnej pomoci. Európske právo totiž nemôže pripustiť, aby sa samotným zriadením nezávislých inštitúcií zodpovedných za prideľovanie štátnej pomoci umožnilo obchádzať pravidlá kontroly štátnej pomoci. Ako však uviedol Súdny dvor vo svojom rozsudku zo 16. mája 2002 (Francúzsko/Komisia nazývanom „Stardust Marine“, C-482/99, Zb. s. I-4397), na to, aby sa opatrenia mohli považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť jednak priamo alebo nepriamo poskytované zo štátnych prostriedkov, a jednak musia byť poskytované štátom.

8

Taliansko/Komisia

Francúzsko/Komisia

(9)  Finančné ťažkosti podniku Trèves na konci roka 2008 boli spôsobené hlavne poklesom obratu ([650 – 700] miliónov EUR, čiže o [20 – 25] % oproti roku 2007) a stratou [40 – 50] miliónov EUR na konci účtovného obdobia.

9

(10)  V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza VMV [> 15 %]. Je možné to vysvetliť takto: očakávaná VMV investície FMEA je [> 15 %]. FMEA však z bezpečnostných dôvodov uplatňuje na EBITDA za účtovné obdobie 2011 zrážku [...] % (pozri poznámku č. 11). Po uplatnení zrážky je VMV [> 12 %] a práve táto miera sa uvádza v tomto rozhodnutí ako referenčná miera výnosnosti. VMV [> 15 %] uvedená v rozhodnutí o začatí konania predstavovala priemer medzi mierou [> 15 %] bez zrážky a mierou [> 12 %] so zrážkou.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

11

(12)  Skratka pre „Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization“: zisk pred započítaním úrokov, daní a odpisov.

12

(13)  Treba poznamenať, že FMEA bol právne zriadený až 25. marca 2009, ktorý bol dňom podpisu poriadku fondu upisovateľmi a dňom upísania prvej tranže týmito investormi. V skutočnosti však fond, ktorý sa práve zakladal, začal vykonávať svoju činnosť od konca januára.

13

(14)  Treba poznamenať, že Komisia sa vo svojom rozhodnutí o začatí konania obmedzuje na vyjadrenie pochybností.

14

(15)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzska republika/Komisia, C-482-99, Zb. s. I-4397.

15

Francúzska republika/Komisia

(16)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 2006, Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 a C-41/05, Zb. s. I-5293, bod 28.

16

Air Liquide Industries Belgium

(17)  Podľa Všeobecného súdu „či za podobných okolností súkromný investor určitej veľkosti, ktorého možno porovnať s orgánmi spravujúcimi verejný sektor, môže poskytnúť finančné príspevky rovnakej výšky, najmä vzhľadom na dostupné informácie a vývoj, ktorý možno predvídať v čase týchto príspevkov. Okrem toho ak správanie súkromného investora, s ktorým je potrebné porovnať zásah verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nie je nevyhnutne správaním bežného investora, ktorý investuje kapitál s cieľom jeho ziskovosti vo viac-menej krátkom čase, toto správanie musí byť prinajmenšom správaním súkromného holdingu alebo súkromnej skupiny podnikov sledujúcich štrukturálnu, globálnu alebo sektorovú politiku a musí byť vedené perspektívou dlhodobejšej rentability“, rozsudok Všeobecného súdu z 21. mája 2010, Francúzsko/Komisia, T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04, bod 216. Pozri aj oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na verejné majetkové účasti, Bulletin ES 9-1984; oznámenie Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na štátne podniky zo spracovateľského priemyslu (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3).

17

či za podobných okolností súkromný investor určitej veľkosti, ktorého možno porovnať s orgánmi spravujúcimi verejný sektor, môže poskytnúť finančné príspevky rovnakej výšky, najmä vzhľadom na dostupné informácie a vývoj, ktorý možno predvídať v čase týchto príspevkov. Okrem toho ak správanie súkromného investora, s ktorým je potrebné porovnať zásah verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nie je nevyhnutne správaním bežného investora, ktorý investuje kapitál s cieľom jeho ziskovosti vo viac-menej krátkom čase, toto správanie musí byť prinajmenšom správaním súkromného holdingu alebo súkromnej skupiny podnikov sledujúcich štrukturálnu, globálnu alebo sektorovú politiku a musí byť vedené perspektívou dlhodobejšej rentability

Francúzsko/Komisia

(18)  V skutočnosti po poklese o [6 – 8] % v období rokov 2005 ([900 – 950] miliónov EUR) až 2006 ([800 – 850] miliónov EUR) sa obrat spoločnosti Trèves zvýšil po roku 2007 o [4 – 7] % ([850 – 900] miliónov EUR). Výnosnosť spoločnosti tiež zaznamenala značný nárast, pretože jej EBITDA (zisk pred započítaním úrokov, daní a odpisov) sa v roku 2007 zvýšil na [50 – 60] miliónov EUR, čo predstavuje nárast o [...] % v porovnaní s EBITDA z roku 2005 ([30 – 40] miliónov EUR).

18

(19)  [...].

19

(20)  Podľa definície sa hodnota vlastného imania podniku rovná hodnote podniku zníženej o čistý dlh.

20

(21)  Potenciálne postúpenie fondom FMEA jeho účasti v roku 2012 je pracovným predpokladom, ktorého účelom je posúdiť návratnosť investícií, ku ktorej by malo dôjsť v roku 2012, na základe hospodárskych výsledkov v roku 2011. Podľa akcionárskej zmluvy má FMEA úplnú voľnosť v rozhodovaní, pokiaľ ide o ponechanie alebo postúpenie svojej účasti [...] v prvých rokoch svojej investície. [...] Okrem toho rozdelenie kapitálového výnosu z prípadného postúpenia spoločnosti je v každom prípade pre FMEA výhodné (pozri odôvodnenia 110 a 111 tohto rozhodnutia).

21

(22)  Tento odhad sa uskutočnil na základe platného indexu burzových kurzov hlavných výrobcov automobilových dielov. V prípade zohľadnenia krízy klesne priemerná VMV za päť rokov predchádzajúcich 1. decembru 2009 na 4,7 %.

22

(23)  Model odhadu finančných aktív.

23

(24)  Náklady WACC vypočítané na základe nákladov na dlh [0 – 10] % a nákladov vlastného imania [10 – 20] %. S ohľadom na kombinovanú štruktúru investície FMEA (kapitálový vklad a vklad v zameniteľných dlhopisoch) nie je vhodné posudzovať túto investíciu tak, že sa uprednostnia náklady na dlh alebo náklady vlastného imania. Napríklad možno pozorovať, že pohľadávka FMEA v súvislosti s cennými papiermi ORAPA je prednostná (prednosť „new money“). Okrem toho vo vzťahu k novému úveru [10 – 30] miliónov EUR, ktorý poskytli banky, FMEA dojednal v súvislosti s cennými papiermi ORAPA postavenie „pari passu“ pre značnú časť z nich, t. j. pre časť zodpovedajúcu tranži [10 – 20] miliónov EUR. Úroveň nákladov WACC je teda podľa všetkého najlepším ukazovateľom. Odhliadnuc od toho je potrebné poznamenať, že náklady vlastného imania [10 – 20] %, z ktorých ako takých v každom prípade nemožno vychádzať z dôvodov, ktoré už boli uvedené, sú nižšie ako VMV [> 15 %] očakávaná v základnom scenári, ktorá pre FMEA predstavuje požadovanú výnosnosť.

24

pari passu

(25)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 1999, Španielsko/Komisia, nazývaný „Tubacex“, C-342/96, Zb. s. I-2459.

25

Španielsko/Komisia

(26)  Tieto sadzby sa však stanovujú tak, že sa zohľadní rozpätie na základe sadzieb EURIBOR, ktoré sú pohyblivé. Porovnanie s pevnou sadzbou [0 – 10] % preto nie je úplne relevantné, aj keď od 25. mája 2009 sadzby poskytnuté bankami nikdy neprekročili [0 – 10] %.

26

---

| 19.10.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 274/15

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 13. júla 2011

týkajúce sa schémy štátnej pomoci C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) uplatňovanej Portugalskom na zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu odpadu z bitúnkov

[oznámené pod číslom K(2011) 4888]

Iba portugalské znenie je autentické

(2011/677/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Na základe sťažnosti Komisia zaslala portugalským orgánom 15. novembra 2002 žiadosť o informácie týkajúce sa zavedenia parafiškálnej dane s cieľom financovať zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov získaných z porážky prežúvavcov a hydiny v súlade s vládnym nariadením č. 197/2002 z 25. 9. 2002 (1) (ďalej len „vládne nariadenie č. 197/2002“). Portugalské orgány odpovedali listom z 20. januára 2003. |
| --- | --- |

(1)

Na základe sťažnosti Komisia zaslala portugalským orgánom 15. novembra 2002 žiadosť o informácie týkajúce sa zavedenia parafiškálnej dane s cieľom financovať zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov získaných z porážky prežúvavcov a hydiny v súlade s vládnym nariadením č. 197/2002 z 25. 9. 2002 (1) (ďalej len „vládne nariadenie č. 197/2002“). Portugalské orgány odpovedali listom z 20. januára 2003.

| (2) | Ako vyplýva z poskytnutých informácií, keďže uvedený mechanizmus bol zavedený bez predchádzajúceho súhlasu Komisie, bol zaradený do zoznamu neoznámenej pomoci pod číslom NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Ako vyplýva z poskytnutých informácií, keďže uvedený mechanizmus bol zavedený bez predchádzajúceho súhlasu Komisie, bol zaradený do zoznamu neoznámenej pomoci pod číslom NN 41 A-B/03.

| (3) | Listami zo 16. a 30. apríla 2003 útvary Komisie požiadali portugalské orgány o nové informácie o uvedenej schéme. Portugalské orgány mali k dispozícii lehotu štyroch týždňov na doručenie odpovede. |
| --- | --- |

(3)

Listami zo 16. a 30. apríla 2003 útvary Komisie požiadali portugalské orgány o nové informácie o uvedenej schéme. Portugalské orgány mali k dispozícii lehotu štyroch týždňov na doručenie odpovede.

| (4) | Listami z 5. mája a 6. júna 2003 zaevidovanými 5. mája a 10. júna 2003 v uvedenom poradí Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii požiadalo v mene portugalských orgánov o dodatočnú lehotu na oznámenie všetkých požadovaných informácií vzhľadom na čas potrebný na zozbieranie týchto informácií. |
| --- | --- |

(4)

Listami z 5. mája a 6. júna 2003 zaevidovanými 5. mája a 10. júna 2003 v uvedenom poradí Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii požiadalo v mene portugalských orgánov o dodatočnú lehotu na oznámenie všetkých požadovaných informácií vzhľadom na čas potrebný na zozbieranie týchto informácií.

| (5) | Listom z 25. júla 2003 útvary Komisie poskytli predĺženie lehoty o štyri týždne. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 25. júla 2003 útvary Komisie poskytli predĺženie lehoty o štyri týždne.

| (6) | Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v lehote štyroch týždňov stanovenej v už uvedenom poslednom liste, zaslali Portugalsku upomienku listom z 19. decembra 2003 s tým, že ak portugalské orgány nezašlú žiadnu odpoveď, vyhradzujú si právo navrhnúť Komisii, aby zaslala príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (teraz článok 108 ZFEÚ) Zmluvy o ES (2). |
| --- | --- |

(6)

Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v lehote štyroch týždňov stanovenej v už uvedenom poslednom liste, zaslali Portugalsku upomienku listom z 19. decembra 2003 s tým, že ak portugalské orgány nezašlú žiadnu odpoveď, vyhradzujú si právo navrhnúť Komisii, aby zaslala príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (teraz článok 108 ZFEÚ) Zmluvy o ES (2).

| (7) | Listom z 5. februára 2004 zaevidovaným v ten istý deň Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii doručilo Komisii odpoveď portugalských orgánov na listy útvarov Komisie zo 16. a 30. apríla 2003. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 5. februára 2004 zaevidovaným v ten istý deň Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii doručilo Komisii odpoveď portugalských orgánov na listy útvarov Komisie zo 16. a 30. apríla 2003.

| (8) | Listom z 11. novembra 2004 útvary Komisie požiadali portugalské orgány o nové informácie o uvedenej schéme. Portugalské orgány mali k dispozícii lehotu štyroch týždňov na doručenie svojej odpovede. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 11. novembra 2004 útvary Komisie požiadali portugalské orgány o nové informácie o uvedenej schéme. Portugalské orgány mali k dispozícii lehotu štyroch týždňov na doručenie svojej odpovede.

| (9) | Listom z 30. decembra 2004 zaevidovaným 5. januára 2005 Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii požiadalo v mene portugalských orgánov o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na doručenie všetkých požadovaných informácií vzhľadom na čas potrebný na zozbieranie týchto informácií. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 30. decembra 2004 zaevidovaným 5. januára 2005 Stále zastupiteľstvo Portugalska pri Európskej únii požiadalo v mene portugalských orgánov o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na doručenie všetkých požadovaných informácií vzhľadom na čas potrebný na zozbieranie týchto informácií.

| (10) | Listom zo 17. januára 2005 útvary Komisie poskytli druhýkrát požadované predĺženie lehoty. |
| --- | --- |

(10)

Listom zo 17. januára 2005 útvary Komisie poskytli druhýkrát požadované predĺženie lehoty.

| (11) | Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď na svoje otázky v novej stanovenej lehote, listom z 12. apríla 2005 zaslali portugalským orgánom novú upomienku, pričom opätovne upriamili ich pozornosť na skutočnosť, že v prípade nedodržania poskytnutej lehoty štyroch týždňov na zaslanie odpovede si vyhradzujú právo, že Komisii navrhnú zaslať príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď na svoje otázky v novej stanovenej lehote, listom z 12. apríla 2005 zaslali portugalským orgánom novú upomienku, pričom opätovne upriamili ich pozornosť na skutočnosť, že v prípade nedodržania poskytnutej lehoty štyroch týždňov na zaslanie odpovede si vyhradzujú právo, že Komisii navrhnú zaslať príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (12) | Predtým uvedená lehota na odpoveď uplynula v máji 2005. Keďže Komisia nedostala odpoveď do uplynutia uvedenej lehoty, rozhodnutím z 21. februára 2006 (3) prikázala Portugalsku, aby jej doručilo všetky informácie, ktoré od neho požadovala, pričom spresnila, že ak nedostane odpoveď od portugalských orgánov, vyhradzuje si právo začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (pozri odsek 80 príkazu na poskytnutie informácií). |
| --- | --- |

(12)

Predtým uvedená lehota na odpoveď uplynula v máji 2005. Keďže Komisia nedostala odpoveď do uplynutia uvedenej lehoty, rozhodnutím z 21. februára 2006 (3) prikázala Portugalsku, aby jej doručilo všetky informácie, ktoré od neho požadovala, pričom spresnila, že ak nedostane odpoveď od portugalských orgánov, vyhradzuje si právo začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (pozri odsek 80 príkazu na poskytnutie informácií).

| (13) | Keďže Komisia nedostala nijakú z požadovaných informácií, 28. februára 2009 sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. Rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala ostatné členské štáty a zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci. |
| --- | --- |

(13)

Keďže Komisia nedostala nijakú z požadovaných informácií, 28. februára 2009 sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. Rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala ostatné členské štáty a zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci.

| (14) | Keďže Komisia nedostala v predpísanej lehote od Portugalska pripomienky, zaslala mu upomienku listom z 18. marca 2009. Dňa 14. apríla 2009 Portugalsko doručilo Komisii svoje pripomienky, pričom poskytlo aj znenie vládnych nariadení č. 393-B/98 a č. 244/2003. Ďalšie pripomienky boli doručené 15. júna 2009 od ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA. |
| --- | --- |

(14)

Keďže Komisia nedostala v predpísanej lehote od Portugalska pripomienky, zaslala mu upomienku listom z 18. marca 2009. Dňa 14. apríla 2009 Portugalsko doručilo Komisii svoje pripomienky, pričom poskytlo aj znenie vládnych nariadení č. 393-B/98 a č. 244/2003. Ďalšie pripomienky boli doručené 15. júna 2009 od ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA.

| (15) | Dňa 1. júla 2009 Komisia doručila Portugalsku pripomienky ETSA. Portugalsko nedoručilo Komisii pripomienky v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 1. júla 2009 Komisia doručila Portugalsku pripomienky ETSA. Portugalsko nedoručilo Komisii pripomienky v tejto súvislosti.

| (16) | V nadväznosti na pripomienky doručené od ETSA útvary Komisie požiadali portugalské orgány listom z 19. februára 2010, aby poskytli doplňujúce vysvetlenia. Portugalské orgány odpovedali listom z 27. apríla 2010. |
| --- | --- |

(16)

V nadväznosti na pripomienky doručené od ETSA útvary Komisie požiadali portugalské orgány listom z 19. februára 2010, aby poskytli doplňujúce vysvetlenia. Portugalské orgány odpovedali listom z 27. apríla 2010.

| (17) | Listom z 1. februára 2011 útvary Komisie požiadali portugalské orgány, aby poskytli vysvetlenia a odpovede na otázky, ktoré útvary Komisie položili už predtým a portugalské orgány ich nezodpovedali úplne. |
| --- | --- |

(17)

Listom z 1. februára 2011 útvary Komisie požiadali portugalské orgány, aby poskytli vysvetlenia a odpovede na otázky, ktoré útvary Komisie položili už predtým a portugalské orgány ich nezodpovedali úplne.

| (18) | Listom z 24. februára 2011 portugalské orgány požiadali o predĺženie lehoty poskytnutej na odpoveď o 30 dní. |
| --- | --- |

(18)

Listom z 24. februára 2011 portugalské orgány požiadali o predĺženie lehoty poskytnutej na odpoveď o 30 dní.

| (19) | Listom z 28. februára 2011 útvary Komisie poskytli predĺženie lehoty na odpoveď o 30 dní. Portugalské orgány odpovedali listom z 1. apríla 2011 na otázky položené útvarmi Komisie. |
| --- | --- |

(19)

Listom z 28. februára 2011 útvary Komisie poskytli predĺženie lehoty na odpoveď o 30 dní. Portugalské orgány odpovedali listom z 1. apríla 2011 na otázky položené útvarmi Komisie.

| (20) | Listom z 20. júna 2011 útvary Komisie informovali portugalské orgány, že navrhnú Komisii, aby prijala podmienečné kladné rozhodnutie s vysvetlením uplatnených podmienok. |
| --- | --- |

(20)

Listom z 20. júna 2011 útvary Komisie informovali portugalské orgány, že navrhnú Komisii, aby prijala podmienečné kladné rozhodnutie s vysvetlením uplatnených podmienok.

II.   OPIS

| (21) | Podľa informácií portugalských orgánov od 1. januára do 14. októbra 1998 bolo v Portugalsku zaznamenaných 66 prípadov bovinnej spongiformnej encefalopatie (ďalej len „BSE“). V nadväznosti na túto rizikovú situáciu pre verejné zdravie a zdravie zvierat Komisia prijala rozhodnutie č. 98/653/ES z 18. novembra 1998 o určitých núdzových opatreniach, ktoré sa stali nutnými vzhľadom na výskyt bovinnej spongiformnej encefalopatie v Portugalsku (5), a presadila núdzové opatrenia potrebné z dôvodu prípadov BSE, ktoré sa objavili v Portugalsku, zakazujúce hlavne vývoz niektorých zvierat a vedľajších živočíšnych produktov z portugalského územia do ostatných členských štátov. |
| --- | --- |

(21)

Podľa informácií portugalských orgánov od 1. januára do 14. októbra 1998 bolo v Portugalsku zaznamenaných 66 prípadov bovinnej spongiformnej encefalopatie (ďalej len „BSE“). V nadväznosti na túto rizikovú situáciu pre verejné zdravie a zdravie zvierat Komisia prijala rozhodnutie č. 98/653/ES z 18. novembra 1998 o určitých núdzových opatreniach, ktoré sa stali nutnými vzhľadom na výskyt bovinnej spongiformnej encefalopatie v Portugalsku (5), a presadila núdzové opatrenia potrebné z dôvodu prípadov BSE, ktoré sa objavili v Portugalsku, zakazujúce hlavne vývoz niektorých zvierat a vedľajších živočíšnych produktov z portugalského územia do ostatných členských štátov.

| (22) | Na zmiernenie dôsledkov opatrení prijatých v rámci boja proti bovinnej spongiformnej encefalopatii (BSE) portugalský štát prevzal na seba od roku 1999 všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny. Vládnym nariadením č. 393-B/98 zo 4. decembra 1998 (6) (ďalej len „vládne nariadenie č. 393-B/98“) portugalský štát skutočne prevzal na seba zodpovednosť a náklady na činnosti zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov. |
| --- | --- |

(22)

Na zmiernenie dôsledkov opatrení prijatých v rámci boja proti bovinnej spongiformnej encefalopatii (BSE) portugalský štát prevzal na seba od roku 1999 všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny. Vládnym nariadením č. 393-B/98 zo 4. decembra 1998 (6) (ďalej len „vládne nariadenie č. 393-B/98“) portugalský štát skutočne prevzal na seba zodpovednosť a náklady na činnosti zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov.

| (23) | V článku 4 ods. 3 vládneho nariadenia č. 393-B/98 sa ustanovila možnosť vyrubiť bitúnkom daň na financovanie likvidácie niektorých surovín. Podľa informácií získaných od portugalských orgánov táto daň nebola bitúnkom vyrubená. |
| --- | --- |

(23)

V článku 4 ods. 3 vládneho nariadenia č. 393-B/98 sa ustanovila možnosť vyrubiť bitúnkom daň na financovanie likvidácie niektorých surovín. Podľa informácií získaných od portugalských orgánov táto daň nebola bitúnkom vyrubená.

| (24) | Portugalské orgány vysvetlili, že nedisponovali dostatočnými konkrétnymi opatreniami, aby mohli zabezpečiť primerané spracovanie odpadu, a že preto boli donútené obrátiť sa na súkromných poskytovateľov služieb, aby zabezpečili tieto služby, za ktoré vzhľadom na ich povahu zodpovedá štát. |
| --- | --- |

(24)

Portugalské orgány vysvetlili, že nedisponovali dostatočnými konkrétnymi opatreniami, aby mohli zabezpečiť primerané spracovanie odpadu, a že preto boli donútené obrátiť sa na súkromných poskytovateľov služieb, aby zabezpečili tieto služby, za ktoré vzhľadom na ich povahu zodpovedá štát.

| (25) | Portugalské orgány spresnili, že táto úloha služby vo verejnom záujme bola pridelená súkromnému sektoru pri dodržaní predpisov ustanovených vládnym nariadením č. 197/99 z 8. júna 1999 (7), ktorý je vnútroštátnym nástrojom na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/52/ES z 13. októbra 1997, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 92/50/EHS, 93/36/EHS a 93/37/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania služieb, verejného obstarávania dodania tovaru a postupov verejného obstarávania prác (8). Súkromné podniky poverené vykonávaním príslušných plnení boli vybrané so zreteľom na ich spôsobilosť a technickú schopnosť zabezpečiť riadne plnenie úlohy vo všeobecnom záujme, ktorá im bola pridelená, a na naliehavosť, s akou bolo potrebné reagovať, aby sa tieto produkty spracovali bezpečne, rýchlo a účinne. Portugalské orgány dodali jedno vyhotovenie zmluvy o službe platnej od 1. septembra 2004 do 31. decembra 2004. |
| --- | --- |

(25)

Portugalské orgány spresnili, že táto úloha služby vo verejnom záujme bola pridelená súkromnému sektoru pri dodržaní predpisov ustanovených vládnym nariadením č. 197/99 z 8. júna 1999 (7), ktorý je vnútroštátnym nástrojom na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/52/ES z 13. októbra 1997, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 92/50/EHS, 93/36/EHS a 93/37/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania služieb, verejného obstarávania dodania tovaru a postupov verejného obstarávania prác (8). Súkromné podniky poverené vykonávaním príslušných plnení boli vybrané so zreteľom na ich spôsobilosť a technickú schopnosť zabezpečiť riadne plnenie úlohy vo všeobecnom záujme, ktorá im bola pridelená, a na naliehavosť, s akou bolo potrebné reagovať, aby sa tieto produkty spracovali bezpečne, rýchlo a účinne. Portugalské orgány dodali jedno vyhotovenie zmluvy o službe platnej od 1. septembra 2004 do 31. decembra 2004.

| (26) | Podľa informácií portugalských orgánov kritériá, ktoré slúžili ako základ výpočtu náhrady za služby, boli vopred stanovené v spoločnom výnose č. 96/99 z 25. januára 1999 (9). Tento výnos sa pravidelne kontroloval a bol zmenený a doplnený spoločným výnosom č. 324/2001 zo 6. apríla 2001 (10) a spoločným výnosom č. 124/2002 z 19. februára 2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Podľa informácií portugalských orgánov kritériá, ktoré slúžili ako základ výpočtu náhrady za služby, boli vopred stanovené v spoločnom výnose č. 96/99 z 25. januára 1999 (9). Tento výnos sa pravidelne kontroloval a bol zmenený a doplnený spoločným výnosom č. 324/2001 zo 6. apríla 2001 (10) a spoločným výnosom č. 124/2002 z 19. februára 2002 (11).

| (27) | Rozhodnutím 2000/766/ES (12) Rada zakázala používanie vedľajších živočíšnych produktov takmer všetkých živočíšnych druhov v krmive pre zvieratá a nariadila ich likvidáciu vo všetkých členských štátoch vrátane Portugalska. |
| --- | --- |

(27)

Rozhodnutím 2000/766/ES (12) Rada zakázala používanie vedľajších živočíšnych produktov takmer všetkých živočíšnych druhov v krmive pre zvieratá a nariadila ich likvidáciu vo všetkých členských štátoch vrátane Portugalska.

| (28) | Portugalské orgány vysvetlili, že v dôsledku tohto rozhodnutia stúplo množstvo odpadu, ktorého sa týka tento postup, a tým aj náklady spojené s týmito činnosťami. |
| --- | --- |

(28)

Portugalské orgány vysvetlili, že v dôsledku tohto rozhodnutia stúplo množstvo odpadu, ktorého sa týka tento postup, a tým aj náklady spojené s týmito činnosťami.

| (29) | Rozhodnutím 2001/376/ES (13) Komisia rozhodla zachovať rozhodnutie 98/653/ES prijaté pre Portugalsko. |
| --- | --- |

(29)

Rozhodnutím 2001/376/ES (13) Komisia rozhodla zachovať rozhodnutie 98/653/ES prijaté pre Portugalsko.

| (30) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 z 3. októbra 2002, ktorým sa ustanovujú zdravotné predpisy týkajúce sa živočíšnych vedľajších produktov neurčených pre ľudskú spotrebu (14), sa ustanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa zberu, spracovania a likvidácie vedľajších živočíšnych produktov, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé kategórie vedľajších produktov. |
| --- | --- |

(30)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 z 3. októbra 2002, ktorým sa ustanovujú zdravotné predpisy týkajúce sa živočíšnych vedľajších produktov neurčených pre ľudskú spotrebu (14), sa ustanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa zberu, spracovania a likvidácie vedľajších živočíšnych produktov, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé kategórie vedľajších produktov.

| (31) | Portugalské orgány spresnili, že na dodržanie svojich záväzkov v tejto súvislosti sa rozhodli preniesť náklady za príslušné činnosti na hospodárske subjekty daného sektora pri prísnom dodržiavaní zásady znečisťovateľ platí a bez toho, aby stratili zo zreteľa úsilie o ochranu verejného zdravia, ktorého zaručenie je podstatné a za ktoré zodpovedajú. Tak prijali schému ustanovenú vládnym nariadením č. 197/2002 z 25. septembra 2002. |
| --- | --- |

(31)

Portugalské orgány spresnili, že na dodržanie svojich záväzkov v tejto súvislosti sa rozhodli preniesť náklady za príslušné činnosti na hospodárske subjekty daného sektora pri prísnom dodržiavaní zásady znečisťovateľ platí a bez toho, aby stratili zo zreteľa úsilie o ochranu verejného zdravia, ktorého zaručenie je podstatné a za ktoré zodpovedajú. Tak prijali schému ustanovenú vládnym nariadením č. 197/2002 z 25. septembra 2002.

| (32) | Od októbra 2002, keď nadobudlo účinnosť vládne nariadenie č. 197/2002, sa financovanie nákladov spojených so zberom, prepravou, spracovaním a likvidáciou vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny zabezpečuje príjmami z parafiškálnej dane vyrubenej prevádzkam na porážku, dovozcom nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárskym subjektom na území Spoločenstva, teda hospodárskym subjektom/príjemcom nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa. |
| --- | --- |

(32)

Od októbra 2002, keď nadobudlo účinnosť vládne nariadenie č. 197/2002, sa financovanie nákladov spojených so zberom, prepravou, spracovaním a likvidáciou vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny zabezpečuje príjmami z parafiškálnej dane vyrubenej prevádzkam na porážku, dovozcom nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárskym subjektom na území Spoločenstva, teda hospodárskym subjektom/príjemcom nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa.

| (33) | Listom z 20. januára 2003 portugalské orgány uviedli, že od platenia dane sú oslobodené tieto hospodárske subjekty:






  — | prevádzky na porážku zabezpečujúce zber, spracovanie a likvidáciu všetkých príslušných vedľajších produktov, s výnimkou špecifikovaných rizikových materiálov (ďalej len „ŠRM“), či už vo vlastných priestoroch, alebo v rozrábkarňach, pričom tieto jednotky si vytvorili podmienky sebestačnosti v oblasti spracovania vlastných vedľajších produktov (pozri bod 2 prílohy 2 k vládnemu nariadenia č. 197/2002), |
| --- | --- | --- |

(33)

Listom z 20. januára 2003 portugalské orgány uviedli, že od platenia dane sú oslobodené tieto hospodárske subjekty:

—

prevádzky na porážku zabezpečujúce zber, spracovanie a likvidáciu všetkých príslušných vedľajších produktov, s výnimkou špecifikovaných rizikových materiálov (ďalej len „ŠRM“), či už vo vlastných priestoroch, alebo v rozrábkarňach, pričom tieto jednotky si vytvorili podmienky sebestačnosti v oblasti spracovania vlastných vedľajších produktov (pozri bod 2 prílohy 2 k vládnemu nariadenia č. 197/2002),

| — | dovozcovia vykosteného mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva narábajúce s takýmto mäsom, ktoré nevytvárajú vedľajšie produkty podliehajúce povinnému spracovaniu podľa právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

dovozcovia vykosteného mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva narábajúce s takýmto mäsom, ktoré nevytvárajú vedľajšie produkty podliehajúce povinnému spracovaniu podľa právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov.

| (34) | Pokiaľ ide o presný účel príjmov pochádzajúcich z výberu daní, portugalské orgány vyhlásili, že príjmy boli pridelené výlučne na financovanie činností spojených so službami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny vrátane ŠRM. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o presný účel príjmov pochádzajúcich z výberu daní, portugalské orgány vyhlásili, že príjmy boli pridelené výlučne na financovanie činností spojených so službami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny vrátane ŠRM.

| (35) | V prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 je suma dane uvedená ďalej v texte stanovená úmerne k hmotnosti a v závislosti od príslušného druhu zvierat:










  (v EUR) |
| --- | --- |
| Druh zvierat/typ | Hovädzí dobytok | Ošípané | Ovce/kozy | Hydina | Iné |
| Daň/kg jatočného tela | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

V prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 je suma dane uvedená ďalej v texte stanovená úmerne k hmotnosti a v závislosti od príslušného druhu zvierat:

(v EUR)

Druh zvierat/typ

Hovädzí dobytok

Ošípané

Ovce/kozy

Hydina

Iné

Daň/kg jatočného tela

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | Pokiaľ ide o financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie ŠRM, v článku 2 ods. 2 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa ustanovuje uplatniť osobitne a výlučne na prevádzky na porážku daň v pevnej výške 0,30 EUR/kg ŠRM. |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie ŠRM, v článku 2 ods. 2 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa ustanovuje uplatniť osobitne a výlučne na prevádzky na porážku daň v pevnej výške 0,30 EUR/kg ŠRM.

| (37) | Všetky dane sa platili verejnej inštitúcii, Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii (Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola), postupom prenesenia daňovej zodpovednosti. Dane vybrané od hospodárskych subjektov predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali. |
| --- | --- |

(37)

Všetky dane sa platili verejnej inštitúcii, Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii (Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola), postupom prenesenia daňovej zodpovednosti. Dane vybrané od hospodárskych subjektov predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali.

| (38) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 32 a 33 tohto rozhodnutia, v článku 4 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa spresňuje, že prevádzky na porážku majú tiež možnosť sa zariadiť tak, že buď si priamo objednajú služby tretích subjektov na vykonávanie činností zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších produktov, alebo to urobia samy vždy pri dodržiavaní platných zákonných ustanovení a s výnimkou v prípade ŠRM. Ak prevádzky na porážku vykonávajú zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vytvorených vlastným podnikom, s výnimkou v prípade ŠRM, daň na úhradu je stanovená v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 takto:










  (v EUR) |
| --- | --- |
| Druh zvierat/typ | Hovädzí dobytok | Ošípané | Ovce/kozy | Hydina | Iné |
| Daň/kg jatočného tela | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 32 a 33 tohto rozhodnutia, v článku 4 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa spresňuje, že prevádzky na porážku majú tiež možnosť sa zariadiť tak, že buď si priamo objednajú služby tretích subjektov na vykonávanie činností zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších produktov, alebo to urobia samy vždy pri dodržiavaní platných zákonných ustanovení a s výnimkou v prípade ŠRM. Ak prevádzky na porážku vykonávajú zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vytvorených vlastným podnikom, s výnimkou v prípade ŠRM, daň na úhradu je stanovená v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 takto:

(v EUR)

Druh zvierat/typ

Hovädzí dobytok

Ošípané

Ovce/kozy

Hydina

Iné

Daň/kg jatočného tela

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Ak prevádzky na porážku vykonávajú zber, spracovanie a likvidáciu všetkých vedľajších produktov vytvorených vo vlastnom podniku, ale aj v rozrábkarňach, s výnimkou v prípade ŠRM, sú úplne oslobodené od platenia tejto dane. |
| --- | --- |

(39)

Ak prevádzky na porážku vykonávajú zber, spracovanie a likvidáciu všetkých vedľajších produktov vytvorených vo vlastnom podniku, ale aj v rozrábkarňach, s výnimkou v prípade ŠRM, sú úplne oslobodené od platenia tejto dane.

| (40) | V súlade s článkom 5 vládneho nariadenia č. 197/2002 je Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia inštitúciou zodpovednou za vykonávanie kontroly platieb daní prevádzkami na porážku a tieto prevádzky na tieto účely vedú aktualizovanú evidenciu množstva a hmotnosti jatočných tiel. Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia je okrem toho zodpovedná aj za vykonávanie kontroly platieb daní splatných za dovoz a príjem produktov s pôvodom v Európskej únii, zatiaľ čo hospodárske subjekty a príjemcovia majú povinnosť viesť aktualizovanú evidenciu uskutočnených činností. |
| --- | --- |

(40)

V súlade s článkom 5 vládneho nariadenia č. 197/2002 je Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia inštitúciou zodpovednou za vykonávanie kontroly platieb daní prevádzkami na porážku a tieto prevádzky na tieto účely vedú aktualizovanú evidenciu množstva a hmotnosti jatočných tiel. Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia je okrem toho zodpovedná aj za vykonávanie kontroly platieb daní splatných za dovoz a príjem produktov s pôvodom v Európskej únii, zatiaľ čo hospodárske subjekty a príjemcovia majú povinnosť viesť aktualizovanú evidenciu uskutočnených činností.

| (41) | Ak si prevádzky na porážku zvolia túto druhú možnosť, musia vopred predložiť jednotlivé projekty na posúdenie Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii a podriadiť sa každej prípadnej kontrole, o ktorej rozhodne príslušný orgán. |
| --- | --- |

(41)

Ak si prevádzky na porážku zvolia túto druhú možnosť, musia vopred predložiť jednotlivé projekty na posúdenie Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii a podriadiť sa každej prípadnej kontrole, o ktorej rozhodne príslušný orgán.

| (42) | Portugalské orgány tvrdili, že výška dane sa obmedzuje na to, aby príslušné podniky znášali náklady za tieto činnosti, a že služba sa poskytne len závodom vytvárajúcim vedľajšie produkty, ktorých likvidácia je povinná. |
| --- | --- |

(42)

Portugalské orgány tvrdili, že výška dane sa obmedzuje na to, aby príslušné podniky znášali náklady za tieto činnosti, a že služba sa poskytne len závodom vytvárajúcim vedľajšie produkty, ktorých likvidácia je povinná.

| (43) | Pokiaľ ide o zhodu medzi príjmami z dane a nákladmi na služby, ktoré sa z nich financujú, portugalské orgány vyhlásili, že dane ustanovené v prílohách I a II k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, ako aj daň ustanovená v článku 2 ods. 2 pre ŠRM sa vypočítali na základe skutočných nákladov na služby, ktoré sa majú poskytnúť, pričom sa zohľadnila povaha vedľajších produktov z každého živočíšneho druhu a skutočnosť, či sa ich to týka, alebo nie. |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o zhodu medzi príjmami z dane a nákladmi na služby, ktoré sa z nich financujú, portugalské orgány vyhlásili, že dane ustanovené v prílohách I a II k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, ako aj daň ustanovená v článku 2 ods. 2 pre ŠRM sa vypočítali na základe skutočných nákladov na služby, ktoré sa majú poskytnúť, pričom sa zohľadnila povaha vedľajších produktov z každého živočíšneho druhu a skutočnosť, či sa ich to týka, alebo nie.

| (44) | Pre portugalské orgány má toto financovanie úplne rovnaký charakter ako náhrada vyplácaná užívateľmi za poskytovanie služby vo všeobecnom verejnom záujme. Sumy uhrádzané hospodárskymi subjektmi, ktoré sú platcami dane, sú priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe vo verejnom záujme a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu. Na podoprenie týchto tvrdení portugalské orgány dodali dokumenty s číselnými údajmi za roky 1999 až 2005 preukazujúce náklady na plnenia a za rok 2003 dokument s číselnými údajmi týkajúci sa príjmov z dane za jednotlivé druhy vedľajších produktov spoločne z dovezených výrobkov alebo domácich výrobkov. |
| --- | --- |

(44)

Pre portugalské orgány má toto financovanie úplne rovnaký charakter ako náhrada vyplácaná užívateľmi za poskytovanie služby vo všeobecnom verejnom záujme. Sumy uhrádzané hospodárskymi subjektmi, ktoré sú platcami dane, sú priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe vo verejnom záujme a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu. Na podoprenie týchto tvrdení portugalské orgány dodali dokumenty s číselnými údajmi za roky 1999 až 2005 preukazujúce náklady na plnenia a za rok 2003 dokument s číselnými údajmi týkajúci sa príjmov z dane za jednotlivé druhy vedľajších produktov spoločne z dovezených výrobkov alebo domácich výrobkov.

| (45) | Pokiaľ ide o zistenie, či dovezené výrobky môžu skutočne využívať systém rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, portugalské orgány tvrdili, že v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ dane uplatniteľné na prevádzky na porážku, na dovoz nevykosteného mäsa a na obchod s ním na území Spoločenstva odzrkadľujú náklady spojené so spracovaním všetkých vedľajších produktov vytvorených v rámci cyklu až do štádia konečného spotrebiteľa. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o zistenie, či dovezené výrobky môžu skutočne využívať systém rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, portugalské orgány tvrdili, že v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ dane uplatniteľné na prevádzky na porážku, na dovoz nevykosteného mäsa a na obchod s ním na území Spoločenstva odzrkadľujú náklady spojené so spracovaním všetkých vedľajších produktov vytvorených v rámci cyklu až do štádia konečného spotrebiteľa.

| (46) | Dovoz nevykosteného mäsa zahŕňa pre portugalské orgány existenciu vedľajších produktov a v dôsledku toho sa naň vzťahuje služba zberu, prepravy, spracovania a likvidácie, čo odôvodňuje uplatnenie príslušných daní. |
| --- | --- |

(46)

Dovoz nevykosteného mäsa zahŕňa pre portugalské orgány existenciu vedľajších produktov a v dôsledku toho sa naň vzťahuje služba zberu, prepravy, spracovania a likvidácie, čo odôvodňuje uplatnenie príslušných daní.

| (47) | Portugalské orgány sa domnievajú, že financované činnosti sú vo verejnom záujme, pretože od krízy BSE sa ukázalo, že likvidáciu materiálu zabaveného na bitúnkoch zo zdravotného dôvodu musia zabezpečiť štátne orgány ako službu vzhľadom na jej dôležitosť z hľadiska ochrany ľudského zdravia a zdravia zvierat, ako aj z hľadiska ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(47)

Portugalské orgány sa domnievajú, že financované činnosti sú vo verejnom záujme, pretože od krízy BSE sa ukázalo, že likvidáciu materiálu zabaveného na bitúnkoch zo zdravotného dôvodu musia zabezpečiť štátne orgány ako službu vzhľadom na jej dôležitosť z hľadiska ochrany ľudského zdravia a zdravia zvierat, ako aj z hľadiska ochrany životného prostredia.

| (48) | Systém zavedený vládnym nariadením č. 197/2002 bol zrušený vládnym nariadením č. 244/2003 zo 7. októbra 2003 (15) (ďalej len „vládne nariadenie č. 244/2003“), ktoré nadobudlo účinnosť 22. októbra 2003. Týmto vládnym nariadením sa zaviedla všeobecná schéma a prechodná schéma pre vedľajšie živočíšne produkty nevhodné na ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

(48)

Systém zavedený vládnym nariadením č. 197/2002 bol zrušený vládnym nariadením č. 244/2003 zo 7. októbra 2003 (15) (ďalej len „vládne nariadenie č. 244/2003“), ktoré nadobudlo účinnosť 22. októbra 2003. Týmto vládnym nariadením sa zaviedla všeobecná schéma a prechodná schéma pre vedľajšie živočíšne produkty nevhodné na ľudskú spotrebu.

| (49) | Vo všeobecnej schéme sa ustanovuje, že prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne, výrobne vaječných produktov musia z vlastnej iniciatívy alebo zaangažovaním tretích strán podporovať zber, prepravu, uskladňovanie, manipuláciu, spracovanie a likvidáciu materiálov kategórie 1, 2 a 3 vyrobených v špecifickej jednotke v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 prostredníctvom zavedenia plánu, ktorý sa predloží na predbežné schválenie Veterinárnemu generálnemu riaditeľstvu (VGR). |
| --- | --- |

(49)

Vo všeobecnej schéme sa ustanovuje, že prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne, výrobne vaječných produktov musia z vlastnej iniciatívy alebo zaangažovaním tretích strán podporovať zber, prepravu, uskladňovanie, manipuláciu, spracovanie a likvidáciu materiálov kategórie 1, 2 a 3 vyrobených v špecifickej jednotke v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 prostredníctvom zavedenia plánu, ktorý sa predloží na predbežné schválenie Veterinárnemu generálnemu riaditeľstvu (VGR).

| (50) | Prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne, výrobne vaječných produktov musia stanoviť plán likvidácie alebo využitia materiálov kategórie 3, ktorý musí VGR schváliť v lehote 90 dní po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 244/2003 alebo po začatí činnosti. Pokiaľ ide o kategóriu 3, až pokým Veterinárne generálne riaditeľstvo schváli plány, Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia zabezpečuje služby zberu, prepravy, spracovania, dočasného uskladnenia a likvidácie vedľajších produktov v súlade s vládnym nariadením č. 197/2002. Pred schválením plánu pre materiál kategórie 3 vlastníci prevádzok na porážku, rozrábkarní, liahní a výrobní vaječných produktov musia platiť dane stanovené v prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, s výnimkou subjektov využívajúcich alternatívnu schému ustanovenú uvedeným vládnym nariadením, ktoré musia platiť dane ustanovené v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002. |
| --- | --- |

(50)

Prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne, výrobne vaječných produktov musia stanoviť plán likvidácie alebo využitia materiálov kategórie 3, ktorý musí VGR schváliť v lehote 90 dní po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 244/2003 alebo po začatí činnosti. Pokiaľ ide o kategóriu 3, až pokým Veterinárne generálne riaditeľstvo schváli plány, Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia zabezpečuje služby zberu, prepravy, spracovania, dočasného uskladnenia a likvidácie vedľajších produktov v súlade s vládnym nariadením č. 197/2002. Pred schválením plánu pre materiál kategórie 3 vlastníci prevádzok na porážku, rozrábkarní, liahní a výrobní vaječných produktov musia platiť dane stanovené v prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, s výnimkou subjektov využívajúcich alternatívnu schému ustanovenú uvedeným vládnym nariadením, ktoré musia platiť dane ustanovené v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002.

| (51) | Podľa prechodnej schémy Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia naďalej zabezpečuje tieto služby aj pre materiály kategórie 1 a 2. |
| --- | --- |

(51)

Podľa prechodnej schémy Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia naďalej zabezpečuje tieto služby aj pre materiály kategórie 1 a 2.

| (52) | V prípade materiálov kategórie 1 a 2 prevádzky na porážku a rozrábkarne museli predkladať plán likvidácie alebo využitia v lehote 30 dní po uplynutí prechodnej schémy v novembri 2005. Pred schválením plánu musia zaplatiť 0,35 EUR/kg materiálu kategórie 1 alebo kategórie 2. Platcovia dane sú však oslobodení od platenia dane, hneď ako sa schváli plán na likvidáciu alebo na použitie. |
| --- | --- |

(52)

V prípade materiálov kategórie 1 a 2 prevádzky na porážku a rozrábkarne museli predkladať plán likvidácie alebo využitia v lehote 30 dní po uplynutí prechodnej schémy v novembri 2005. Pred schválením plánu musia zaplatiť 0,35 EUR/kg materiálu kategórie 1 alebo kategórie 2. Platcovia dane sú však oslobodení od platenia dane, hneď ako sa schváli plán na likvidáciu alebo na použitie.

| (53) | Keď prevádzky na porážku alebo rozrábkarne odovzdajú plán Veterinárnemu generálnemu riaditeľstvu s uvedením činností potrebných na likvidáciu materiálov kategórie 1 a 2, prevezmú zodpovednosť za náklady prislúchajúce týmto činnostiam a podliehajú kontrolám zo strany orgánu. Podľa článku 3 ods. 4 vládneho nariadenia č. 244/2003 sa schéma skončí dva roky po nadobudnutí účinnosti daného vládneho nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Keď prevádzky na porážku alebo rozrábkarne odovzdajú plán Veterinárnemu generálnemu riaditeľstvu s uvedením činností potrebných na likvidáciu materiálov kategórie 1 a 2, prevezmú zodpovednosť za náklady prislúchajúce týmto činnostiam a podliehajú kontrolám zo strany orgánu. Podľa článku 3 ods. 4 vládneho nariadenia č. 244/2003 sa schéma skončí dva roky po nadobudnutí účinnosti daného vládneho nariadenia.

| (54) | Prechodná schéma vládneho nariadenia č. 244/2003 sa skončila v novembri 2005. Portugalské orgány vyhlásili vo svojom liste z 1. apríla 2011, že od skončenia prechodnej schémy vládneho nariadenia č. 244/2003 náklady na činnosti likvidácie vedľajších produktov z bitúnkov a rozrábkarní znášali hospodárske subjekty prostredníctvom zhodnotenia odpadu spracovaného na biopalivá a vývozu múčok. |
| --- | --- |

(54)

Prechodná schéma vládneho nariadenia č. 244/2003 sa skončila v novembri 2005. Portugalské orgány vyhlásili vo svojom liste z 1. apríla 2011, že od skončenia prechodnej schémy vládneho nariadenia č. 244/2003 náklady na činnosti likvidácie vedľajších produktov z bitúnkov a rozrábkarní znášali hospodárske subjekty prostredníctvom zhodnotenia odpadu spracovaného na biopalivá a vývozu múčok.

| (55) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila tieto pochybnosti týkajúce sa pomoci a jej prípadnej zlučiteľnosti, vzťahujúcej sa na podniky poskytujúce služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu, prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, ako aj chovateľov. |
| --- | --- |

(55)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila tieto pochybnosti týkajúce sa pomoci a jej prípadnej zlučiteľnosti, vzťahujúcej sa na podniky poskytujúce služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu, prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, ako aj chovateľov.

| (56) | Komisia zopakovala najmä otázky položené v prvom príkaze na poskytnutie informácií. Pokiaľ ide o pomoc pre podniky poskytujúce služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu, Komisia vyslovila pochybnosti, pokiaľ ide o povahu služby vo všeobecnom záujme, ktorú chceli portugalské orgány priznať uvedeným činnostiam, predovšetkým so zreteľom na rozsudok Altmark (16). Pokiaľ ide o pomoc pre prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov vykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty daného sektora na území Spoločenstva, Komisia vyslovila pochybnosti týkajúce sa toho, či príspevok vyplácaný sektorom prostredníctvom dane zodpovedá skutočným hospodárskym nákladom na plnenia poskytované v podobe služby zberu, a požiadala o číselné údaje v tejto súvislosti. A napokon, pokiaľ ide o pomoc chovateľom, Komisia vyslovila pochybnosti o výhodách, ktoré im zavedený systém mohol poskytovať, keďže nepodliehali príslušnej dani. |
| --- | --- |

(56)

Komisia zopakovala najmä otázky položené v prvom príkaze na poskytnutie informácií. Pokiaľ ide o pomoc pre podniky poskytujúce služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu, Komisia vyslovila pochybnosti, pokiaľ ide o povahu služby vo všeobecnom záujme, ktorú chceli portugalské orgány priznať uvedeným činnostiam, predovšetkým so zreteľom na rozsudok Altmark (16). Pokiaľ ide o pomoc pre prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov vykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty daného sektora na území Spoločenstva, Komisia vyslovila pochybnosti týkajúce sa toho, či príspevok vyplácaný sektorom prostredníctvom dane zodpovedá skutočným hospodárskym nákladom na plnenia poskytované v podobe služby zberu, a požiadala o číselné údaje v tejto súvislosti. A napokon, pokiaľ ide o pomoc chovateľom, Komisia vyslovila pochybnosti o výhodách, ktoré im zavedený systém mohol poskytovať, keďže nepodliehali príslušnej dani.

| (57) | Komisia ďalej predbežne preskúmala zlučiteľnosť príslušných opatrení z hľadiska usmernení uplatniteľných od roku 1998 a v štádiu začatia konania usúdila, že nedisponovala dostatočnými informáciami, aby sa vyslovila k zlučiteľnosti príslušných opatrení. |
| --- | --- |

(57)

Komisia ďalej predbežne preskúmala zlučiteľnosť príslušných opatrení z hľadiska usmernení uplatniteľných od roku 1998 a v štádiu začatia konania usúdila, že nedisponovala dostatočnými informáciami, aby sa vyslovila k zlučiteľnosti príslušných opatrení.

III.   PRIPOMIENKY DORUČENÉ PORTUGALSKOM

| (58) | Portugalsko vo svojich pripomienkach najprv pripomenulo osobitosť situácie portugalského štátu v priebehu roka 1998 z dôvodu BSE. Osobitne sa zmienilo o rozhodnutí 98/653/ES zakazujúcom vývoz niektorých výrobkov z portugalského územia do ostatných členských štátov alebo do tretích krajín, medzi iným mäsových a kostných múčok ako takých alebo obsiahnutých v iných výrobkoch. V tejto súvislosti Portugalsko zaviedlo plán dohľadu nad BSE, jej kontroly a likvidácie, ktorý schválil stály veterinárny výbor Komisie. Dňa 18. apríla 2001 Komisia rozhodla, že zachová embargo na Portugalsko. To bolo odvolané až v roku 2004 nariadením Komisie (ES) č. 1993/2004 (17). |
| --- | --- |

(58)

Portugalsko vo svojich pripomienkach najprv pripomenulo osobitosť situácie portugalského štátu v priebehu roka 1998 z dôvodu BSE. Osobitne sa zmienilo o rozhodnutí 98/653/ES zakazujúcom vývoz niektorých výrobkov z portugalského územia do ostatných členských štátov alebo do tretích krajín, medzi iným mäsových a kostných múčok ako takých alebo obsiahnutých v iných výrobkoch. V tejto súvislosti Portugalsko zaviedlo plán dohľadu nad BSE, jej kontroly a likvidácie, ktorý schválil stály veterinárny výbor Komisie. Dňa 18. apríla 2001 Komisia rozhodla, že zachová embargo na Portugalsko. To bolo odvolané až v roku 2004 nariadením Komisie (ES) č. 1993/2004 (17).

| (59) | Portugalsko teda trvá na skutočnosti, že od roku 1998 do roku 2004 boli všetky opatrenia prijaté s cieľom čeliť núdzovej situácii ohrozujúcej verejné zdravie. Portugalské správne orgány sa v dôsledku toho zamerali na umožnenie okamžitého zavedenia opatrení, až kým sa hospodárske subjekty zariadili tak, aby plnili tieto úlohy pod kontrolou štátu. Portugalsko sa domnieva, že ochrana verejného zdravia je vyššou hodnotou z právneho hľadiska ako akákoľvek iná a je dôvodom na výnimku z pravidiel v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

Portugalsko teda trvá na skutočnosti, že od roku 1998 do roku 2004 boli všetky opatrenia prijaté s cieľom čeliť núdzovej situácii ohrozujúcej verejné zdravie. Portugalské správne orgány sa v dôsledku toho zamerali na umožnenie okamžitého zavedenia opatrení, až kým sa hospodárske subjekty zariadili tak, aby plnili tieto úlohy pod kontrolou štátu. Portugalsko sa domnieva, že ochrana verejného zdravia je vyššou hodnotou z právneho hľadiska ako akákoľvek iná a je dôvodom na výnimku z pravidiel v oblasti štátnej pomoci.

| (60) | Podľa Portugalska prijatie rozhodnutia 98/653/ES a jeho následné predĺženia zabránili tomu, aby opatrenia prijaté portugalským štátom na vyriešenie krízy BSE spôsobili narušenie trhu, a tak bránili obchodu medzi členskými štátmi. Portugalsko uviedlo, že vzhľadom na embargo na vývoz uvedených výrobkov nejestvovala obchodná výmena, čo znamená, že nemohlo dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(60)

Podľa Portugalska prijatie rozhodnutia 98/653/ES a jeho následné predĺženia zabránili tomu, aby opatrenia prijaté portugalským štátom na vyriešenie krízy BSE spôsobili narušenie trhu, a tak bránili obchodu medzi členskými štátmi. Portugalsko uviedlo, že vzhľadom na embargo na vývoz uvedených výrobkov nejestvovala obchodná výmena, čo znamená, že nemohlo dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (61) | Po prvé, Portugalsko uviedlo, že v roku 1998 nebola priznaná nijaká pomoc, a preukázalo to dátumom účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 zo 4. decembra 1998. Až od tohto momentu portugalský štát prijal mimoriadne a prechodne zodpovednosť za činnosti zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov. |
| --- | --- |

(61)

Po prvé, Portugalsko uviedlo, že v roku 1998 nebola priznaná nijaká pomoc, a preukázalo to dátumom účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 zo 4. decembra 1998. Až od tohto momentu portugalský štát prijal mimoriadne a prechodne zodpovednosť za činnosti zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov.

| (62) | Od nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 portugalský štát prevzal na seba náklady prislúchajúce činnostiam zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov, a to až do nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002. Portugalsko uviedlo v tejto veci, že prevzatie zodpovednosti za tieto opatrenia portugalským štátom treba pokladať za krátkodobé opatrenie, pretože schéma bola následne zmenená a doplnená a daň sa zaviedla ako prostriedok na to, aby sa na sektor prenieslo financovanie činností zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny vrátane špecifikovaných rizikových materiálov (ŠRM). |
| --- | --- |

(62)

Od nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 portugalský štát prevzal na seba náklady prislúchajúce činnostiam zberu, spracovania a likvidácie vedľajších produktov, a to až do nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002. Portugalsko uviedlo v tejto veci, že prevzatie zodpovednosti za tieto opatrenia portugalským štátom treba pokladať za krátkodobé opatrenie, pretože schéma bola následne zmenená a doplnená a daň sa zaviedla ako prostriedok na to, aby sa na sektor prenieslo financovanie činností zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny vrátane špecifikovaných rizikových materiálov (ŠRM).

| (63) | Pokiaľ ide o náklady na uvedené opatrenia, Portugalsko uviedlo, že kritériá, ktoré slúžili za základ na výpočet náhrad, boli vopred stanovené nariadením uverejneným v úradnom vestníku. Portugalské orgány uviedli tri výnosy (18). V týchto výnosoch sa uvádzajú ceny služieb (zber, preprava a balenie do „big bags“ po kg výrobku). Vlastné náklady na tieto činnosti, ktoré znášajú spracovateľské jednotky vedľajších produktov živočíšneho pôvodu nepričlenené k bitúnkom, boli zohľadnené. Bežné výdavky, ako sú náklady na energiu, palivá, odmeňovanie, poistenie atď., sa takisto zohľadnili. Tieto kritériá sú rovnaké pre všetkých poskytovateľov služieb. Portugalské orgány uviedli, že zisky sa pohybovali od 30 do 39,5 %, čo podľa nich predstavuje vyrovnanú, či dokonca nižšiu maržu než je priemer výkonu hospodárskych činností. Portugalské orgány priložili príklady uplatnenia kritérií, ktoré viedli k stanoveniu cien vo výnosoch. |
| --- | --- |

(63)

Pokiaľ ide o náklady na uvedené opatrenia, Portugalsko uviedlo, že kritériá, ktoré slúžili za základ na výpočet náhrad, boli vopred stanovené nariadením uverejneným v úradnom vestníku. Portugalské orgány uviedli tri výnosy (18). V týchto výnosoch sa uvádzajú ceny služieb (zber, preprava a balenie do „big bags“ po kg výrobku). Vlastné náklady na tieto činnosti, ktoré znášajú spracovateľské jednotky vedľajších produktov živočíšneho pôvodu nepričlenené k bitúnkom, boli zohľadnené. Bežné výdavky, ako sú náklady na energiu, palivá, odmeňovanie, poistenie atď., sa takisto zohľadnili. Tieto kritériá sú rovnaké pre všetkých poskytovateľov služieb. Portugalské orgány uviedli, že zisky sa pohybovali od 30 do 39,5 %, čo podľa nich predstavuje vyrovnanú, či dokonca nižšiu maržu než je priemer výkonu hospodárskych činností. Portugalské orgány priložili príklady uplatnenia kritérií, ktoré viedli k stanoveniu cien vo výnosoch.

| (64) | Na záver sa portugalský štát domnieva, že poskytnutá pomoc môže byť vyhlásená za zlučiteľnú na základe uplatnenia výnimky zo zásady „znečisťovateľ platí“, keďže pomoc zodpovedala nákladom na poskytnuté služby a usmernenia uplatniteľné v tom čase (Usmernenia o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutými hospodárskymi zvieratami a odpadom z bitúnkov (19)) umožňovali poskytovať pomoc až do výšky 100 % skutočných nákladov z dôvodu ich krátkodobého charakteru. |
| --- | --- |

(64)

Na záver sa portugalský štát domnieva, že poskytnutá pomoc môže byť vyhlásená za zlučiteľnú na základe uplatnenia výnimky zo zásady „znečisťovateľ platí“, keďže pomoc zodpovedala nákladom na poskytnuté služby a usmernenia uplatniteľné v tom čase (Usmernenia o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutými hospodárskymi zvieratami a odpadom z bitúnkov (19)) umožňovali poskytovať pomoc až do výšky 100 % skutočných nákladov z dôvodu ich krátkodobého charakteru.

| (65) | Od októbra 2002 je právnym základom na úhradu nákladov vládne nariadenie č. 197/2002. Portugalské orgány sa domnievajú, že tieto dane zohľadňovali hodnotu odmeňovania činností, ktoré mali vykonávať jednotky na spracovanie vedľajších produktov. Keďže však kríza bola stále aktuálna, portugalské orgány usúdili, že zásah štátu ako sprostredkovateľa bol stále opodstatnený. |
| --- | --- |

(65)

Od októbra 2002 je právnym základom na úhradu nákladov vládne nariadenie č. 197/2002. Portugalské orgány sa domnievajú, že tieto dane zohľadňovali hodnotu odmeňovania činností, ktoré mali vykonávať jednotky na spracovanie vedľajších produktov. Keďže však kríza bola stále aktuálna, portugalské orgány usúdili, že zásah štátu ako sprostredkovateľa bol stále opodstatnený.

| (66) | V simuláciách vykonaných v tom čase sa zohľadnili celkové náklady, ktoré mali znášať spoločnosti, ako aj primeraný zisk. Portugalské orgány predložili výpočet vykonaný na základe výdavkov a nákladov na rok 2003, ktorý podľa nich preukazuje rovnováhu medzi príjmami a nákladmi vlastnými vyplývajúcimi z fungovania zavedeného nového právneho režimu a v ktorom sa stanovujú dane na financovanie služieb. |
| --- | --- |

(66)

V simuláciách vykonaných v tom čase sa zohľadnili celkové náklady, ktoré mali znášať spoločnosti, ako aj primeraný zisk. Portugalské orgány predložili výpočet vykonaný na základe výdavkov a nákladov na rok 2003, ktorý podľa nich preukazuje rovnováhu medzi príjmami a nákladmi vlastnými vyplývajúcimi z fungovania zavedeného nového právneho režimu a v ktorom sa stanovujú dane na financovanie služieb.

| (67) | Portugalské orgány takisto vyhlásili, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z hydiny nepochádza z daní vybraných od prevádzok na porážku a od dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných. Spresnili, že keďže ustanovenia článku 2 bodu 1 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa majú vykladať v spojitosti s ustanoveniami prílohy 1, ktoré sú tam uvedené, je stanovené, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov vykonávajú tri kategórie hospodárskych subjektov: prevádzky na porážku hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec/kôz, hydiny a iných zvierat, dovozcovia jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva pôsobiace v oblasti tých istých výrobkov. V prílohe 1 bol uvedený stĺpec s vymenovaním súm, ktoré treba vyrubiť prevádzkam na porážku hydiny, ktoré nepodporovali zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vzniknutých pri porážky hydiny vzhľadom na skutočnosť, že väčšina dovezených trupov hydiny nevytvára vedľajšie produkty. |
| --- | --- |

(67)

Portugalské orgány takisto vyhlásili, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z hydiny nepochádza z daní vybraných od prevádzok na porážku a od dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných. Spresnili, že keďže ustanovenia článku 2 bodu 1 vládneho nariadenia č. 197/2002 sa majú vykladať v spojitosti s ustanoveniami prílohy 1, ktoré sú tam uvedené, je stanovené, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov vykonávajú tri kategórie hospodárskych subjektov: prevádzky na porážku hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec/kôz, hydiny a iných zvierat, dovozcovia jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva pôsobiace v oblasti tých istých výrobkov. V prílohe 1 bol uvedený stĺpec s vymenovaním súm, ktoré treba vyrubiť prevádzkam na porážku hydiny, ktoré nepodporovali zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vzniknutých pri porážky hydiny vzhľadom na skutočnosť, že väčšina dovezených trupov hydiny nevytvára vedľajšie produkty.

| (68) | Portugalské orgány takisto vyhlásili, že rozdiel medzi dvoma daňami stanovenými v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 je opodstatnený z dôvodu nákladov spojených s vedľajšími produktmi vzniknutými v rozrábkarňach. |
| --- | --- |

(68)

Portugalské orgány takisto vyhlásili, že rozdiel medzi dvoma daňami stanovenými v prílohe 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 je opodstatnený z dôvodu nákladov spojených s vedľajšími produktmi vzniknutými v rozrábkarňach.

| (69) | Portugalské orgány vyhlásili, že v súlade s vládnymi nariadeniami č. 197/2002 a č. 244/2003 sa neustanovuje nijaký dopad daní na chovateľov, hoci tieto náklady na činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie fakticky zasahujú celé odvetvie mäsa. Portugalské orgány dodali v tejto súvislosti dve faktúry za služby z 22. októbra 2002 a 28. októbra 2003, ktoré podľa nich preukazovali, že náklady na činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie preniesli na chovateľov bitúnky. |
| --- | --- |

(69)

Portugalské orgány vyhlásili, že v súlade s vládnymi nariadeniami č. 197/2002 a č. 244/2003 sa neustanovuje nijaký dopad daní na chovateľov, hoci tieto náklady na činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie fakticky zasahujú celé odvetvie mäsa. Portugalské orgány dodali v tejto súvislosti dve faktúry za služby z 22. októbra 2002 a 28. októbra 2003, ktoré podľa nich preukazovali, že náklady na činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie preniesli na chovateľov bitúnky.

| (70) | Napokon portugalské orgány ubezpečujú, že nijaké prostriedky neboli zneužité podnikmi poskytujúcimi služby v prospech prípadných konkurenčných činností vzhľadom na to, že tieto podniky vykonávali výlučne činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších živočíšnych produktov. |
| --- | --- |

(70)

Napokon portugalské orgány ubezpečujú, že nijaké prostriedky neboli zneužité podnikmi poskytujúcimi služby v prospech prípadných konkurenčných činností vzhľadom na to, že tieto podniky vykonávali výlučne činnosti zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších živočíšnych produktov.

| (71) | Portugalsko sa takisto zmienilo o skutočnosti, že prechodná schéma zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 sa skončila v novembri 2005 a že odvtedy podniky, ktoré vytvárali vedľajšie produkty, sa plne zhostili zodpovednosti, ktorú za ne dočasne prevzal štát. Od novembra 2005 všetky náklady znášajú hospodárske subjekty prostredníctvom zhodnotenia odpadu spracovaného na biopalivá a vývozu múčok. |
| --- | --- |

(71)

Portugalsko sa takisto zmienilo o skutočnosti, že prechodná schéma zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 sa skončila v novembri 2005 a že odvtedy podniky, ktoré vytvárali vedľajšie produkty, sa plne zhostili zodpovednosti, ktorú za ne dočasne prevzal štát. Od novembra 2005 všetky náklady znášajú hospodárske subjekty prostredníctvom zhodnotenia odpadu spracovaného na biopalivá a vývozu múčok.

| (72) | Na záver sa portugalské orgány domnievajú, že splnili podmienky uplatniteľných usmernení vzhľadom na to, že hospodárske subjekty vytvárajúce vedľajšie produkty začali postupne platiť za činnosti vyplývajúce z likvidácie vedľajších produktov prostredníctvom dane. |
| --- | --- |

(72)

Na záver sa portugalské orgány domnievajú, že splnili podmienky uplatniteľných usmernení vzhľadom na to, že hospodárske subjekty vytvárajúce vedľajšie produkty začali postupne platiť za činnosti vyplývajúce z likvidácie vedľajších produktov prostredníctvom dane.

IV.   PRIPOMIENKY TRETÍCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (73) | ETSA predložila svoje pripomienky v liste z 15. júna 2009. Skupina ETSA sa skladá zo spoločností ITS – Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA, a SEBOL – Comércio e Indústria de Sebo, SA. Poskytujú služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších produktov živočíšneho pôvodu spadajúcich do kategórie 1, 2 a 3 v Portugalsku a patria medzi podniky, ktoré štát najal, aby poskytovali uvedené služby počas príslušného obdobia. V dôsledku toho sa skupina ETSA pokladá za príjemcu platieb štátu a mohla by sa stať zainteresovanou stranou v postupe C 3/09. |
| --- | --- |

(73)

ETSA predložila svoje pripomienky v liste z 15. júna 2009. Skupina ETSA sa skladá zo spoločností ITS – Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA, a SEBOL – Comércio e Indústria de Sebo, SA. Poskytujú služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších produktov živočíšneho pôvodu spadajúcich do kategórie 1, 2 a 3 v Portugalsku a patria medzi podniky, ktoré štát najal, aby poskytovali uvedené služby počas príslušného obdobia. V dôsledku toho sa skupina ETSA pokladá za príjemcu platieb štátu a mohla by sa stať zainteresovanou stranou v postupe C 3/09.

| (74) | Skupina ETSA predbežne pripomenula kontext krízy BSE, ktorá donútila portugalský štát prijať preventívne opatrenia (v rámci nich službu zberu, prepravy a likvidácie vedľajších produktov živočíšneho pôvodu kategórie 1, 2 a 3) s cieľom bojovať proti chorobe a znížiť riziká nákazy, na ochranu verejného zdravia a životného prostredia. Prijatie týchto opatrení vyplýva do veľkej miery z právnych predpisov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(74)

Skupina ETSA predbežne pripomenula kontext krízy BSE, ktorá donútila portugalský štát prijať preventívne opatrenia (v rámci nich službu zberu, prepravy a likvidácie vedľajších produktov živočíšneho pôvodu kategórie 1, 2 a 3) s cieľom bojovať proti chorobe a znížiť riziká nákazy, na ochranu verejného zdravia a životného prostredia. Prijatie týchto opatrení vyplýva do veľkej miery z právnych predpisov Spoločenstva.

| (75) | Počas obdobia 1998 – 2005 Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia (INGA) zverila služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu priamym zadaním zákazky spoločnostiam ITS a SEBOL. ETSA upozorňuje, že všetky podniky, ktoré spĺňali podmienky na poskytovanie požadovaných služieb, boli vybrané za rovnakých podmienok. Až do 10. októbra 2002 bola INGA poverená obracať sa na podniky schválené pre tento druh služby a znášala všetky súvisiace náklady v súlade s článkom 6 vládneho nariadenia č. 393-B/98. Kritériá výpočtu odmeny boli stanovené spoločným výnosom č. 96/99 a cena bola stanovená v závislosti od hmotnosti suroviny. Výpočet mohol byť prehodnotený v prípade zmeny podmienok poskytovania služby. Cena vyplácaná spoločnostiam SEBOL a ITS zohľadňovala odhadnuté náklady na poskytovanie služby, najmä hmotnosť a objem odpadu, ktorý sa mal zberať a spracúvať, ako aj realizáciu a riadenie systému zberu uhynutých zvierat v prevádzkach, ktorý okrem iného ustanovoval rýchly zber po oznámení úhynu zvieraťa. |
| --- | --- |

(75)

Počas obdobia 1998 – 2005 Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia (INGA) zverila služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu priamym zadaním zákazky spoločnostiam ITS a SEBOL. ETSA upozorňuje, že všetky podniky, ktoré spĺňali podmienky na poskytovanie požadovaných služieb, boli vybrané za rovnakých podmienok. Až do 10. októbra 2002 bola INGA poverená obracať sa na podniky schválené pre tento druh služby a znášala všetky súvisiace náklady v súlade s článkom 6 vládneho nariadenia č. 393-B/98. Kritériá výpočtu odmeny boli stanovené spoločným výnosom č. 96/99 a cena bola stanovená v závislosti od hmotnosti suroviny. Výpočet mohol byť prehodnotený v prípade zmeny podmienok poskytovania služby. Cena vyplácaná spoločnostiam SEBOL a ITS zohľadňovala odhadnuté náklady na poskytovanie služby, najmä hmotnosť a objem odpadu, ktorý sa mal zberať a spracúvať, ako aj realizáciu a riadenie systému zberu uhynutých zvierat v prevádzkach, ktorý okrem iného ustanovoval rýchly zber po oznámení úhynu zvieraťa.

| (76) | ETSA zdôrazňuje, že aj keď zadanie služby sa neuskutočnilo verejnou súťažou, suma odmeny pokrývala jednotlivé náklady vzhľadom na ich kombinované príjmy a sotva im umožňovala dosiahnuť rozumnú a oprávnenú ziskovú maržu. ETSA uvádza, že úroveň odmeny sa im však vždy zdala v súlade so zásadou účinnosti, pretože cena vyplácaná Národnou poľnohospodárskou intervenčnou a garančnou organizáciou bola na úrovni európskeho priemeru cien za zodpovedajúce služby, a ceny vyplácané až do roku 2005 boli v skutočnosti podľa ETSA nižšie ako ceny uplatňované neskôr v zmluvách o poskytovaní rovnakých služieb uzatvorených zadaním verejných zákaziek, ktoré boli určené na uľahčenie stanovenia odmeny v závislosti od kritérií trhu. |
| --- | --- |

(76)

ETSA zdôrazňuje, že aj keď zadanie služby sa neuskutočnilo verejnou súťažou, suma odmeny pokrývala jednotlivé náklady vzhľadom na ich kombinované príjmy a sotva im umožňovala dosiahnuť rozumnú a oprávnenú ziskovú maržu. ETSA uvádza, že úroveň odmeny sa im však vždy zdala v súlade so zásadou účinnosti, pretože cena vyplácaná Národnou poľnohospodárskou intervenčnou a garančnou organizáciou bola na úrovni európskeho priemeru cien za zodpovedajúce služby, a ceny vyplácané až do roku 2005 boli v skutočnosti podľa ETSA nižšie ako ceny uplatňované neskôr v zmluvách o poskytovaní rovnakých služieb uzatvorených zadaním verejných zákaziek, ktoré boli určené na uľahčenie stanovenia odmeny v závislosti od kritérií trhu.

| (77) | Od roku 2005 boli zmluvy na služby prideľované v rámci medzinárodného verejného obstarávania. Vypísané boli tri verejné súťaže: hovädzí dobytok/kone na vnútroštátnej úrovni, ovce/kozy (juh) a ovce/kozy (sever). Spoločnosť ITS predložila ponuku prostredníctvom konzorcia, ktoré sa stalo úspešným uchádzačom a zmluva mu bola pridelená. Uzatvorené boli tri zmluvy na poskytovanie služieb pre tri uvedené časti. Spomedzi podmienok skupina ETSA uvádza hlavne zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu odpadu, vedenie evidencie a stáleho a aktualizovaného archívu týchto činností. Kontroly dodržiavania podmienok vykonával IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas). |
| --- | --- |

(77)

Od roku 2005 boli zmluvy na služby prideľované v rámci medzinárodného verejného obstarávania. Vypísané boli tri verejné súťaže: hovädzí dobytok/kone na vnútroštátnej úrovni, ovce/kozy (juh) a ovce/kozy (sever). Spoločnosť ITS predložila ponuku prostredníctvom konzorcia, ktoré sa stalo úspešným uchádzačom a zmluva mu bola pridelená. Uzatvorené boli tri zmluvy na poskytovanie služieb pre tri uvedené časti. Spomedzi podmienok skupina ETSA uvádza hlavne zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu odpadu, vedenie evidencie a stáleho a aktualizovaného archívu týchto činností. Kontroly dodržiavania podmienok vykonával IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas).

| (78) | Skupina ETSA zdôrazňuje, že ceny boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom v uzatvorených zmluvách v závislosti od množstva ton a od príslušných druhov zvierat. Tieto ceny boli údajne podľa ETSA stanovené za trhových podmienok a poskytovali záruku primeraného krytia nákladov vzniknutých dodržiavaním záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré sú ustanovené v zmluvách o poskytovaní služieb a v príslušných právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(78)

Skupina ETSA zdôrazňuje, že ceny boli stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom v uzatvorených zmluvách v závislosti od množstva ton a od príslušných druhov zvierat. Tieto ceny boli údajne podľa ETSA stanovené za trhových podmienok a poskytovali záruku primeraného krytia nákladov vzniknutých dodržiavaním záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré sú ustanovené v zmluvách o poskytovaní služieb a v príslušných právnych predpisoch.

| (79) | Na základe týchto údajov ETSA vyvodila, že nezískala žiadnu neoprávnenú pomoc, ale že všetky prostriedky jednoducho predstavovali oprávnenú odmenu za poskytovanie služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(79)

Na základe týchto údajov ETSA vyvodila, že nezískala žiadnu neoprávnenú pomoc, ale že všetky prostriedky jednoducho predstavovali oprávnenú odmenu za poskytovanie služby vo verejnom záujme.

V.   POSÚDENIE

1.   EXISTENCIA POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

| (80) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(80)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (81) | Články 107 až 109 ZFEÚ boli uplatniteľné v sektore bravčového mäsa na základe článku 21 nariadenia Rady (EHS) č. 2759/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (20), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 1913/2005 (21). V sektore hovädzieho mäsa boli uplatniteľné na základe článku 40 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (22), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 1152/2007 (23). Pred prijatím tohto posledného nariadenia boli články uplatniteľné v rovnakom sektore na základe článku 24 nariadenia Rady (EHS) č. 805/68 (24). V sektore ovčieho a kozieho mäsa sa stali uplatniteľné na základe článku 22 nariadenia Rady (ES) č. 2467/98 z 3. novembra 1998 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (25), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 1913/2005. V sektoroch baraniny, jahňaciny a kozľaciny boli uplatniteľné na základe článku 19 nariadenia Rady (ES) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (26), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 679/2006 (27). Nariadením Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (28) sa zrušili tieto rôzne nariadenia a v jeho článku 180 sa ustanovuje, že pravidlá v oblasti štátnej pomoci sa vzťahujú na uvedené výrobky. |
| --- | --- |

(81)

Články 107 až 109 ZFEÚ boli uplatniteľné v sektore bravčového mäsa na základe článku 21 nariadenia Rady (EHS) č. 2759/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (20), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 1913/2005 (21). V sektore hovädzieho mäsa boli uplatniteľné na základe článku 40 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (22), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 1152/2007 (23). Pred prijatím tohto posledného nariadenia boli články uplatniteľné v rovnakom sektore na základe článku 24 nariadenia Rady (EHS) č. 805/68 (24). V sektore ovčieho a kozieho mäsa sa stali uplatniteľné na základe článku 22 nariadenia Rady (ES) č. 2467/98 z 3. novembra 1998 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (25), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 1913/2005. V sektoroch baraniny, jahňaciny a kozľaciny boli uplatniteľné na základe článku 19 nariadenia Rady (ES) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu pre tieto výrobky (26), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 679/2006 (27). Nariadením Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (28) sa zrušili tieto rôzne nariadenia a v jeho článku 180 sa ustanovuje, že pravidlá v oblasti štátnej pomoci sa vzťahujú na uvedené výrobky.

| (82) | Pokiaľ ide o povahu pomoci, tá sa musí určiť na úrovni všetkých príjemcov služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov a jej financovania. Komisia identifikovala tieto kategórie potenciálnych príjemcov systému zavedeného v Portugalsku:






  — | podniky poskytujúce služby zberu, prepravy a likvidácie príslušných materiálov, |
| --- | --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o povahu pomoci, tá sa musí určiť na úrovni všetkých príjemcov služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov a jej financovania. Komisia identifikovala tieto kategórie potenciálnych príjemcov systému zavedeného v Portugalsku:

—

podniky poskytujúce služby zberu, prepravy a likvidácie príslušných materiálov,

| — | prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda hospodárske subjekty/príjemcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, |
| --- | --- |

—

prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda hospodárske subjekty/príjemcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa,

| — | chovatelia. |
| --- | --- |

—

chovatelia.

| (83) | Pokiaľ ide o hodnotenie potenciálnej pomoci v čase, Komisia rozlíšila vo svojom rozhodnutí o začatí konania štyri obdobia pri zohľadnení uplatňovania rozličných relevantných ustanovení Spoločenstva na analýzu prípadných opatrení pomoci. Komisia zohľadnila obdobie od roku 1998 do 31. decembra 1999, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v poľnohospodárskej oblasti, obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2002, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci na likvidáciu odpadu z bitúnkov a nájdených uhynutých zvierat, ako aj na náklady na skríning prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE), obdobie od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti nových poľnohospodárskych usmernení na obdobie 2007 – 2013 (29), a obdobie od 1. januára 2007 až po súčasnosť. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o hodnotenie potenciálnej pomoci v čase, Komisia rozlíšila vo svojom rozhodnutí o začatí konania štyri obdobia pri zohľadnení uplatňovania rozličných relevantných ustanovení Spoločenstva na analýzu prípadných opatrení pomoci. Komisia zohľadnila obdobie od roku 1998 do 31. decembra 1999, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v poľnohospodárskej oblasti, obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2002, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci na likvidáciu odpadu z bitúnkov a nájdených uhynutých zvierat, ako aj na náklady na skríning prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE), obdobie od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006, čo bol termín predchádzajúci nadobudnutiu účinnosti nových poľnohospodárskych usmernení na obdobie 2007 – 2013 (29), a obdobie od 1. januára 2007 až po súčasnosť.

| (84) | So zreteľom na nové informácie portugalských orgánov, najmä o uplatňovaní vládneho nariadenia č. 244/2003 opísaného ďalej v texte a o rôznych spôsoboch financovania potenciálnej pomoci, Komisia mierne upraví rozlíšenie jednotlivých období a zohľadní vo svojom hodnotení pre každú skupinu potenciálnych príjemcov tieto obdobia:






  — | obdobie od 9. decembra 1998 do 9. októbra 2002, počas ktorého sa uplatňovalo vládne nariadenie č. 393-B/98, |
| --- | --- | --- |

(84)

So zreteľom na nové informácie portugalských orgánov, najmä o uplatňovaní vládneho nariadenia č. 244/2003 opísaného ďalej v texte a o rôznych spôsoboch financovania potenciálnej pomoci, Komisia mierne upraví rozlíšenie jednotlivých období a zohľadní vo svojom hodnotení pre každú skupinu potenciálnych príjemcov tieto obdobia:

—

obdobie od 9. decembra 1998 do 9. októbra 2002, počas ktorého sa uplatňovalo vládne nariadenie č. 393-B/98,

| — | obdobie od 10. októbra 2002 do 21. októbra 2003, čo bol termín uplatňovania vládneho nariadenia č. 197/2002 s výnimkou prílohy č. 2, ktorej uplatňovanie bolo predĺžené v súvislosti s prechodnou schémou ustanovenou vládnym nariadením č. 244/2003, |
| --- | --- |

—

obdobie od 10. októbra 2002 do 21. októbra 2003, čo bol termín uplatňovania vládneho nariadenia č. 197/2002 s výnimkou prílohy č. 2, ktorej uplatňovanie bolo predĺžené v súvislosti s prechodnou schémou ustanovenou vládnym nariadením č. 244/2003,

| — | obdobie od 22. októbra 2003 do novembra 2005, čo bol termín uplatňovania prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003. |
| --- | --- |

—

obdobie od 22. októbra 2003 do novembra 2005, čo bol termín uplatňovania prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003.

1.1.   EXISTENCIA SELEKTÍVNEJ VÝHODY

| (85) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v akejkoľvek podobe môžu podniky priamo alebo nepriamo uprednostniť, alebo ktoré sa musia pokladať za hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nezískal za bežných trhových podmienok (30). Okrem toho sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú dotáciou v presnom zmysle slova, majú rovnaký charakter a totožné isté účinky (31). |
| --- | --- |

(85)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v akejkoľvek podobe môžu podniky priamo alebo nepriamo uprednostniť, alebo ktoré sa musia pokladať za hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nezískal za bežných trhových podmienok (30). Okrem toho sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú dotáciou v presnom zmysle slova, majú rovnaký charakter a totožné isté účinky (31).

1.1.1.   
  Selektívna výhoda pre podniky poskytujúce služby

| (86) | Komisia konštatuje, že činnosť zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu je hospodárskou činnosťou, pretože predstavuje poskytovanie služby za odmenu a môžu ju vykonávať mnohé hospodárske subjekty na trhu Spoločenstva. Tieto zistenia podporujú hlavne informácie, ktoré poskytla skupina ETSA a ktoré sú zrekapitulované v odôvodnení 73 a ďalších tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(86)

Komisia konštatuje, že činnosť zberu, prepravy, spracovania a likvidácie príslušného materiálu je hospodárskou činnosťou, pretože predstavuje poskytovanie služby za odmenu a môžu ju vykonávať mnohé hospodárske subjekty na trhu Spoločenstva. Tieto zistenia podporujú hlavne informácie, ktoré poskytla skupina ETSA a ktoré sú zrekapitulované v odôvodnení 73 a ďalších tohto rozhodnutia.

| (87) | Pokiaľ ide o túto hospodársku činnosť, portugalské orgány zdôraznili, že podniky poskytujúce príslušné služby vykonávali úlohu služby vo verejnom záujme opodstatnenú z dôvodov verejného zdravia a ochrany životného prostredia. Portugalsko podčiarklo v tejto súvislosti svoju špecifickú situáciu z pohľadu krízy BSE. Portugalsko následne zdôraznilo skutočnosť, že všetky opatrenia boli prijaté s cieľom čeliť núdzovej situácii ohrozujúcej verejné zdravie. Portugalské správne orgány mali teda za cieľ umožniť okamžité uplatňovanie opatrení, až kým sa hospodárske subjekty zariadia tak, aby samy zvládli tieto úlohy, pričom by zostali pod štátnou kontrolou (pozri odôvodnenia 21 a 59 tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o túto hospodársku činnosť, portugalské orgány zdôraznili, že podniky poskytujúce príslušné služby vykonávali úlohu služby vo verejnom záujme opodstatnenú z dôvodov verejného zdravia a ochrany životného prostredia. Portugalsko podčiarklo v tejto súvislosti svoju špecifickú situáciu z pohľadu krízy BSE. Portugalsko následne zdôraznilo skutočnosť, že všetky opatrenia boli prijaté s cieľom čeliť núdzovej situácii ohrozujúcej verejné zdravie. Portugalské správne orgány mali teda za cieľ umožniť okamžité uplatňovanie opatrení, až kým sa hospodárske subjekty zariadia tak, aby samy zvládli tieto úlohy, pričom by zostali pod štátnou kontrolou (pozri odôvodnenia 21 a 59 tohto rozhodnutia).

| (88) | Skupina ETSA dospela vo svojich pripomienkach k názoru, že nezískala žiadnu neoprávnenú pomoc, ale že všetky prostriedky predstavovali jednoducho oprávnenú odmenu za plnenie služby vo verejnom záujme (pozri odôvodnenie 79 tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(88)

Skupina ETSA dospela vo svojich pripomienkach k názoru, že nezískala žiadnu neoprávnenú pomoc, ale že všetky prostriedky predstavovali jednoducho oprávnenú odmenu za plnenie služby vo verejnom záujme (pozri odôvodnenie 79 tohto rozhodnutia).

| (89) | Z rozsudku Súdneho dvora vo veci Altmark
   (32) je zrejmé, že na verejné dotácie zamerané na umožnenie prevádzkovania služby vo verejnom záujme sa nevzťahuje článok 107 ZFEÚ, pokiaľ možno takéto subvencie považovať za náhradu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola poskytnutá pomoc na realizáciu služieb vo verejnom záujme. Súdny dvor však ustanovuje, že musia byť splnené naraz tieto podmienky:






  — | po prvé, podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, bol skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli presne definované, |
| --- | --- | --- |

(89)

Z rozsudku Súdneho dvora vo veci Altmark
   (32) je zrejmé, že na verejné dotácie zamerané na umožnenie prevádzkovania služby vo verejnom záujme sa nevzťahuje článok 107 ZFEÚ, pokiaľ možno takéto subvencie považovať za náhradu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola poskytnutá pomoc na realizáciu služieb vo verejnom záujme. Súdny dvor však ustanovuje, že musia byť splnené naraz tieto podmienky:

—

po prvé, podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, bol skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli presne definované,

| — | po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred určené objektívnym a transparentným spôsobom, |
| --- | --- |

—

po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred určené objektívnym a transparentným spôsobom,

| — | po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov, |
| --- | --- |

—

po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov,

| — | po štvrté, ak sa výber podniku povereného realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme neuskutočnil prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže, výška náhrady je určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený, vynaložil na realizáciu týchto záväzkov, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

po štvrté, ak sa výber podniku povereného realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme neuskutočnil prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže, výška náhrady je určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený, vynaložil na realizáciu týchto záväzkov, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov.

| (90) | Uplatnenie judikatúry Altmark v tomto konkrétnom prípade viedlo Komisiu k týmto odôvodneniam: |
| --- | --- |

(90)

Uplatnenie judikatúry Altmark v tomto konkrétnom prípade viedlo Komisiu k týmto odôvodneniam:

a)   Skutočná služba všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ

| (91) | Predovšetkým je odôvodnené preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade ide o skutočnú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(91)

Predovšetkým je odôvodnené preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade ide o skutočnú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

| (92) | Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že s výnimkou sektorov, v ktorých už bola táto otázka upravená právnymi predpismi Spoločenstva, majú členské štáty široký priestor na voľné rozhodovanie, pokiaľ ide o povahu služieb, ktoré by sa mohli považovať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Úlohou Komisie je preto zabezpečiť, aby sa toto posúdenie uplatňovalo bez zjavnej chyby, pokiaľ ide o definovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(92)

Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že s výnimkou sektorov, v ktorých už bola táto otázka upravená právnymi predpismi Spoločenstva, majú členské štáty široký priestor na voľné rozhodovanie, pokiaľ ide o povahu služieb, ktoré by sa mohli považovať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Úlohou Komisie je preto zabezpečiť, aby sa toto posúdenie uplatňovalo bez zjavnej chyby, pokiaľ ide o definovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (93) | Od 90. rokov 20. storočia sa zaznamenal výskyt viacerých odlišných prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) u ľudí a u zvierat. Od roku 1996 sa zhromaždili dôkazy, pokiaľ ide o príbuznosť agensu BSE (bovinnej spongiformnej encefalopatie) a nového variantu Creutzfeldt-Jakobovej choroby. Od roku 1990 Spoločenstvo prijalo sériu opatrení zameraných na ochranu ľudského zdravia a zdravia zvierat pred rizikom BSE. Uvedené opatrenia sa zakladajú na ochranných ustanoveniach smerníc týkajúcich sa opatrení na ochranu zdravia zvierat a životného prostredia. Rozhodnutím 2000/766/ES boli členské štáty povinné zabezpečiť, aby sa živočíšny odpad v zmysle smernice 90/667/EHS (33) zbieral, prepravoval, spracúval, uskladňoval alebo likvidoval v súlade s uvedenou smernicou, s rozhodnutím Komisie 97/735/ES (34) a s rozhodnutím Rady 1999/534/ES (35). V tomto zmysle sa v nariadení (ES) č. 1774/2002 stanovili zdravotné predpisy týkajúce sa vedľajších živočíšnych produktov neurčených na ľudskú spotrebu a ustanovili sa povinnosti pre členské štáty zabezpečiť existenciu vhodných postupov a dostatočnej infraštruktúry na zber, prepravu a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov. |
| --- | --- |

(93)

Od 90. rokov 20. storočia sa zaznamenal výskyt viacerých odlišných prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) u ľudí a u zvierat. Od roku 1996 sa zhromaždili dôkazy, pokiaľ ide o príbuznosť agensu BSE (bovinnej spongiformnej encefalopatie) a nového variantu Creutzfeldt-Jakobovej choroby. Od roku 1990 Spoločenstvo prijalo sériu opatrení zameraných na ochranu ľudského zdravia a zdravia zvierat pred rizikom BSE. Uvedené opatrenia sa zakladajú na ochranných ustanoveniach smerníc týkajúcich sa opatrení na ochranu zdravia zvierat a životného prostredia. Rozhodnutím 2000/766/ES boli členské štáty povinné zabezpečiť, aby sa živočíšny odpad v zmysle smernice 90/667/EHS (33) zbieral, prepravoval, spracúval, uskladňoval alebo likvidoval v súlade s uvedenou smernicou, s rozhodnutím Komisie 97/735/ES (34) a s rozhodnutím Rady 1999/534/ES (35). V tomto zmysle sa v nariadení (ES) č. 1774/2002 stanovili zdravotné predpisy týkajúce sa vedľajších živočíšnych produktov neurčených na ľudskú spotrebu a ustanovili sa povinnosti pre členské štáty zabezpečiť existenciu vhodných postupov a dostatočnej infraštruktúry na zber, prepravu a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov.

| (94) | Vzhľadom na to, že Súdny dvor uznal, že hospodárenie s určitými odpadmi môže byť službou všeobecného hospodárskeho záujmu (36), a so zreteľom na osobitnú situáciu už spomenutej krízy BSE Komisia nič nenamieta, pokiaľ ide o povahu služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorú chceli portugalské orgány priznať tejto činnosti zberu a následnej likvidácie jatočných tiel a iného živočíšneho odpadu nevhodného na spotrebu v rokoch 1999 až 2005, počas ktorých portugalský štát niesol plnú (1999 až 2003) alebo čiastočnú (2003 až 2005) zodpovednosť za tieto činnosti. Ide o oprávnené rozhodnutie z dôvodov verejného zdravia a ochrany životného prostredia, a preto spadá pod pojem všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(94)

Vzhľadom na to, že Súdny dvor uznal, že hospodárenie s určitými odpadmi môže byť službou všeobecného hospodárskeho záujmu (36), a so zreteľom na osobitnú situáciu už spomenutej krízy BSE Komisia nič nenamieta, pokiaľ ide o povahu služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorú chceli portugalské orgány priznať tejto činnosti zberu a následnej likvidácie jatočných tiel a iného živočíšneho odpadu nevhodného na spotrebu v rokoch 1999 až 2005, počas ktorých portugalský štát niesol plnú (1999 až 2003) alebo čiastočnú (2003 až 2005) zodpovednosť za tieto činnosti. Ide o oprávnené rozhodnutie z dôvodov verejného zdravia a ochrany životného prostredia, a preto spadá pod pojem všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

b)   Plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme

| (95) | Rozsudok Altmark požaduje oprávnenie v podobe jednej alebo viacerých úradných listín majúcich záväznú právnu hodnotu vo vnútroštátnom práve. Pokiaľ ide o prvú podmienku uloženú rozsudkom Altmark, konštatuje sa, že zber, preprava, spracovanie a likvidácia vedľajších živočíšnych produktov nevhodných na ľudskú spotrebu boli v Portugalsku stanovené záväzným spôsobom vládnymi nariadeniami č. 393-B/98 a č. 244/2003. V článku 6 vládneho nariadenia č. 393-B/98 sa ustanovuje, že Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia, ktorá zodpovedá za zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov nevhodných na spotrebu, robí výber podnikov poverených vykonávaním tejto služby. V spoločnom výnose č. 95/99 sa vopred stanovili kritériá, podľa ktorých bola vypočítaná odmena za službu vo verejnom záujme, ako aj ďalšie povinnosti spojené s poskytovaním služby, ako je povinnosť podniku zberať všetky vedľajšie produkty na celom vnútroštátnom území v súlade s hygienickými a technickými normami ustanovenými v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(95)

Rozsudok Altmark požaduje oprávnenie v podobe jednej alebo viacerých úradných listín majúcich záväznú právnu hodnotu vo vnútroštátnom práve. Pokiaľ ide o prvú podmienku uloženú rozsudkom Altmark, konštatuje sa, že zber, preprava, spracovanie a likvidácia vedľajších živočíšnych produktov nevhodných na ľudskú spotrebu boli v Portugalsku stanovené záväzným spôsobom vládnymi nariadeniami č. 393-B/98 a č. 244/2003. V článku 6 vládneho nariadenia č. 393-B/98 sa ustanovuje, že Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia, ktorá zodpovedá za zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov nevhodných na spotrebu, robí výber podnikov poverených vykonávaním tejto služby. V spoločnom výnose č. 95/99 sa vopred stanovili kritériá, podľa ktorých bola vypočítaná odmena za službu vo verejnom záujme, ako aj ďalšie povinnosti spojené s poskytovaním služby, ako je povinnosť podniku zberať všetky vedľajšie produkty na celom vnútroštátnom území v súlade s hygienickými a technickými normami ustanovenými v právnych predpisoch.

| (96) | Portugalské orgány tvrdia, že povinnosti podnikov poskytujúcich služby boli jasne definované v zmluvách o službách. Ako príklad dodali Komisii jednu zmluvu o poskytovaní služieb z roku 2003 uzatvorenú v súlade s vládnym nariadením č. 393-B/98. |
| --- | --- |

(96)

Portugalské orgány tvrdia, že povinnosti podnikov poskytujúcich služby boli jasne definované v zmluvách o službách. Ako príklad dodali Komisii jednu zmluvu o poskytovaní služieb z roku 2003 uzatvorenú v súlade s vládnym nariadením č. 393-B/98.

| (97) | Komisia konštatuje, že povinnosti podniku poskytujúceho služby boli jasne definované v zmluve o službách, ktorú portugalské orgány doručili Komisii. So zreteľom na ustanovenia vládneho nariadenia č. 393-B/98 a spoločného výnosu, ako aj so zreteľom na zmluvu o poskytovaní služieb odovzdanú ako príklad sa Komisia vyslovila, že prvá podmienka judikatúry Altmark bola splnená. |
| --- | --- |

(97)

Komisia konštatuje, že povinnosti podniku poskytujúceho služby boli jasne definované v zmluve o službách, ktorú portugalské orgány doručili Komisii. So zreteľom na ustanovenia vládneho nariadenia č. 393-B/98 a spoločného výnosu, ako aj so zreteľom na zmluvu o poskytovaní služieb odovzdanú ako príklad sa Komisia vyslovila, že prvá podmienka judikatúry Altmark bola splnená.

c)   Vopred objektívne a transparentne stanovené kritériá

| (98) | Pokiaľ ide o druhú podmienku, Komisia sa domnieva – na základe informácií, ktoré má – že kritériá, na ktorých základe bola vypočítaná náhrada, boli vopred stanovené objektívne a transparentne. Tak spoločné výnosy dodané portugalskými orgánmi ustanovujú metódu výpočtu a oprávnené náklady (pozri odôvodnenie 26 tohto rozhodnutia). Tieto údaje sa pravidelne kontrolovali so zreteľom na predchádzajúce účtovné obdobia. Od roku 2005 sa uplatňovali postupy verejného obstarávania. So zreteľom na dostupné informácie Komisia usudzuje, že druhá podmienka judikatúry Altmark je splnená. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o druhú podmienku, Komisia sa domnieva – na základe informácií, ktoré má – že kritériá, na ktorých základe bola vypočítaná náhrada, boli vopred stanovené objektívne a transparentne. Tak spoločné výnosy dodané portugalskými orgánmi ustanovujú metódu výpočtu a oprávnené náklady (pozri odôvodnenie 26 tohto rozhodnutia). Tieto údaje sa pravidelne kontrolovali so zreteľom na predchádzajúce účtovné obdobia. Od roku 2005 sa uplatňovali postupy verejného obstarávania. So zreteľom na dostupné informácie Komisia usudzuje, že druhá podmienka judikatúry Altmark je splnená.

d)   Náhrada nevyhnutná na pokrytie výdavkov na služby

| (99) | Pokiaľ ide o tretiu podmienku, portugalské orgány a tretia strana vyhlásili, že náhrada nepresahovala sumu nevyhnutnú na pokrytie celých výdavkov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnili súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(99)

Pokiaľ ide o tretiu podmienku, portugalské orgány a tretia strana vyhlásili, že náhrada nepresahovala sumu nevyhnutnú na pokrytie celých výdavkov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnili súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii týchto záväzkov.

| (100) | Viackrát, a najmä počas začatia konania vo veci zisťovania, Komisia požiadala portugalské orgány, aby jej poskytli podrobnosti o metóde výpočtu skutočných hospodárskych nákladov na tieto plnenia. Portugalské orgány poskytli doklady o nákladoch vynaložených poskytovateľmi služieb v jednotlivých rokoch za obdobie 1999 – 2005 a porovnali ich so sumami, ktoré vyplatila Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia poskytovateľom za plnenie služieb. Tieto doklady preukazujú, že náhrada vyplatená Národnou poľnohospodárskou intervenčnou a garančnou organizáciou podnikom poskytujúcim služby neprekračovala sumu nevyhnutnú na pokrytie celých výdavkov alebo ich časti vzniknutých pri plnení služby. Tieto predložené doklady preukazujú, že náhrada tiež zohľadňovala zisk v rozpätí od 30 do 39,5 % podľa príslušného roka (pozri odôvodnenie 62 tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(100)

Viackrát, a najmä počas začatia konania vo veci zisťovania, Komisia požiadala portugalské orgány, aby jej poskytli podrobnosti o metóde výpočtu skutočných hospodárskych nákladov na tieto plnenia. Portugalské orgány poskytli doklady o nákladoch vynaložených poskytovateľmi služieb v jednotlivých rokoch za obdobie 1999 – 2005 a porovnali ich so sumami, ktoré vyplatila Národná poľnohospodárska intervenčná a garančná organizácia poskytovateľom za plnenie služieb. Tieto doklady preukazujú, že náhrada vyplatená Národnou poľnohospodárskou intervenčnou a garančnou organizáciou podnikom poskytujúcim služby neprekračovala sumu nevyhnutnú na pokrytie celých výdavkov alebo ich časti vzniknutých pri plnení služby. Tieto predložené doklady preukazujú, že náhrada tiež zohľadňovala zisk v rozpätí od 30 do 39,5 % podľa príslušného roka (pozri odôvodnenie 62 tohto rozhodnutia).

| (101) | Portugalské orgány tvrdili, že prostriedky nemohli byť zneužité na prípadné konkurenčné činnosti, ktorým by sa podniky mohli venovať (krížové dotácie), pretože vybraní poskytovatelia služby nevykonávali iné činnosti. |
| --- | --- |

(101)

Portugalské orgány tvrdili, že prostriedky nemohli byť zneužité na prípadné konkurenčné činnosti, ktorým by sa podniky mohli venovať (krížové dotácie), pretože vybraní poskytovatelia služby nevykonávali iné činnosti.

| (102) | So zreteľom na informácie poskytnuté portugalskými orgánmi však Komisia nemôže usudzovať, že zohľadnený zisk bol „primeraný“ v zmysle judikatúry Altmark. |
| --- | --- |

(102)

So zreteľom na informácie poskytnuté portugalskými orgánmi však Komisia nemôže usudzovať, že zohľadnený zisk bol „primeraný“ v zmysle judikatúry Altmark.

| (103) | Skupina ETSA tvrdila vo svojich pripomienkach, že odmena za poskytovanú službu primerane odzrkadľovala znášané náklady, pričom vyčlenila ziskovú maržu, ktorá neprinášala nijakú osobitnú výhodu, a že počas obdobia pred rokom 2005 úroveň odmeňovania služby vo verejnom záujme zodpovedala európskemu priemeru a bola nižšia ako úroveň odmeny stanovená vo verejnej zákazke na službu pridelenú na základe verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(103)

Skupina ETSA tvrdila vo svojich pripomienkach, že odmena za poskytovanú službu primerane odzrkadľovala znášané náklady, pričom vyčlenila ziskovú maržu, ktorá neprinášala nijakú osobitnú výhodu, a že počas obdobia pred rokom 2005 úroveň odmeňovania služby vo verejnom záujme zodpovedala európskemu priemeru a bola nižšia ako úroveň odmeny stanovená vo verejnej zákazke na službu pridelenú na základe verejnej súťaže.

| (104) | V tejto veci Komisia musí konštatovať, že ani portugalské orgány, ani tretia strana neposkytli doklady podopierajúce tieto tvrdenia. |
| --- | --- |

(104)

V tejto veci Komisia musí konštatovať, že ani portugalské orgány, ani tretia strana neposkytli doklady podopierajúce tieto tvrdenia.

| (105) | Komisia preto nemôže na základe toho dospieť k záveru, že tretia podmienka stanovená rozsudkom Altmark je v tomto konkrétnom prípade splnená. |
| --- | --- |

(105)

Komisia preto nemôže na základe toho dospieť k záveru, že tretia podmienka stanovená rozsudkom Altmark je v tomto konkrétnom prípade splnená.

e)   Posúdenie nákladov stredne veľkého podniku

| (106) | Keďže do roku 2005 podniky poskytujúce služby neboli vyberané v rámci verejného obstarávania, rozsudok Altmark požaduje posúdenie porovnateľné s nákladmi stredne veľkého podniku. Portugalské orgány neposkytli informácie preukazujúce, že posúdenie nákladov sa vykonalo na základe posúdenia nákladov stredne veľkého podniku. |
| --- | --- |

(106)

Keďže do roku 2005 podniky poskytujúce služby neboli vyberané v rámci verejného obstarávania, rozsudok Altmark požaduje posúdenie porovnateľné s nákladmi stredne veľkého podniku. Portugalské orgány neposkytli informácie preukazujúce, že posúdenie nákladov sa vykonalo na základe posúdenia nákladov stredne veľkého podniku.

| (107) | Komisia preto musí uzavrieť, že v tomto konkrétnom prípade nie sú splnené štyri kritériá judikatúry Altmark a že nemožno vylúčiť možnosť výhody pre podniky poskytujúce služby v období medzi nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 a rokom 2005, keď sa skončilo uplatňovanie prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003. |
| --- | --- |

(107)

Komisia preto musí uzavrieť, že v tomto konkrétnom prípade nie sú splnené štyri kritériá judikatúry Altmark a že nemožno vylúčiť možnosť výhody pre podniky poskytujúce služby v období medzi nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 a rokom 2005, keď sa skončilo uplatňovanie prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003.

| (108) | Verejné platby sa uhrádzali určeným podnikom, teda podnikom povereným poskytovaním služby. Uvedené opatrenie tak možno pokladať za osobitné. |
| --- | --- |

(108)

Verejné platby sa uhrádzali určeným podnikom, teda podnikom povereným poskytovaním služby. Uvedené opatrenie tak možno pokladať za osobitné.

| (109) | V dôsledku toho Komisia usúdila, že nemožno vylúčiť selektívnu výhodu v prípade poskytovateľov služby počas obdobia od roku 1998 do roku 2005, keď sa skončilo uplatňovanie prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003. |
| --- | --- |

(109)

V dôsledku toho Komisia usúdila, že nemožno vylúčiť selektívnu výhodu v prípade poskytovateľov služby počas obdobia od roku 1998 do roku 2005, keď sa skončilo uplatňovanie prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003.

1.1.2.   
  Selektívna výhoda v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov na území Spoločenstva, teda hospodárskych subjektov/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa.

| (110) | Súdny dvor uvážil vo veci GEMO (37), že skutočnosť, že činnosť zberu a likvidácie uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov, ktorú využívajú bitúnky a chovatelia, je vykonávaná súkromnými podnikmi, nemôže spochybniť prípadné považovanie za štátnu pomoc, pretože pôvodcami schémy uvedenej činnosti sú verejnoprávne orgány. |
| --- | --- |

(110)

Súdny dvor uvážil vo veci GEMO (37), že skutočnosť, že činnosť zberu a likvidácie uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov, ktorú využívajú bitúnky a chovatelia, je vykonávaná súkromnými podnikmi, nemôže spochybniť prípadné považovanie za štátnu pomoc, pretože pôvodcami schémy uvedenej činnosti sú verejnoprávne orgány.

| (111) | V tomto prípade sú portugalské orgány aj pôvodcami schémy činnosti a jej financovania stanoveného vládnymi nariadeniami č. 393-B/98, 197/2002 a 244/2003. Komisia z uvedených skutočností v tomto štádiu usudzuje, že v dôsledku toho možno tieto schémy pripísať štátu. |
| --- | --- |

(111)

V tomto prípade sú portugalské orgány aj pôvodcami schémy činnosti a jej financovania stanoveného vládnymi nariadeniami č. 393-B/98, 197/2002 a 244/2003. Komisia z uvedených skutočností v tomto štádiu usudzuje, že v dôsledku toho možno tieto schémy pripísať štátu.

| (112) | Súdny dvor spresnil vo veci GEMO, že finančné náklady vyplývajúce z likvidácie uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov sa musia pokladať za náklady prislúchajúce hospodárskej činnosti chovateľov a bitúnkov (38). Súdny dvor preto usúdil, že článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa musí vykladať v tom zmysle, že schéma, ktorá pre chovateľov zabezpečuje bezplatne zber a odvoz uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov, sa musí považovať za štátnu pomoc pre poľnohospodárov a bitúnky. |
| --- | --- |

(112)

Súdny dvor spresnil vo veci GEMO, že finančné náklady vyplývajúce z likvidácie uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov sa musia pokladať za náklady prislúchajúce hospodárskej činnosti chovateľov a bitúnkov (38). Súdny dvor preto usúdil, že článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa musí vykladať v tom zmysle, že schéma, ktorá pre chovateľov zabezpečuje bezplatne zber a odvoz uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov, sa musí považovať za štátnu pomoc pre poľnohospodárov a bitúnky.

| (113) | V tomto konkrétnom prípade možno usudzovať, že likvidácia uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov spôsobuje náklady prislúchajúce tejto činnosti nielen v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, ale aj v prípade dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa. Komisia sa domnieva, že opísané financovanie nákladov na zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny prostredníctvom rozpočtových dotácií štátu pred nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 malo za následok oslobodenie užívateľov tejto služby od nákladov prislúchajúcich ich činnosti. |
| --- | --- |

(113)

V tomto konkrétnom prípade možno usudzovať, že likvidácia uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov spôsobuje náklady prislúchajúce tejto činnosti nielen v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, ale aj v prípade dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa. Komisia sa domnieva, že opísané financovanie nákladov na zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny prostredníctvom rozpočtových dotácií štátu pred nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 malo za následok oslobodenie užívateľov tejto služby od nákladov prislúchajúcich ich činnosti.

| (114) | Komisia z toho vyvodila, že v období pred vyrubením parafiškálnej dane existovala výhoda. |
| --- | --- |

(114)

Komisia z toho vyvodila, že v období pred vyrubením parafiškálnej dane existovala výhoda.

| (115) | Pokiaľ ide o obdobie po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 a vládneho nariadenia č. 244/2003, financovanie už opísaných činností bolo zabezpečované prostredníctvom parafiškálnej dane zavedenej vládnym nariadením č. 197/2002 a zmenenej a doplnenej vládnym nariadením č. 244/2003. Podľa schémy vládneho nariadenia č. 197/2002 boli oslobodené od platenia dane prevádzky na porážku zabezpečujúce zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu všetkých uvedených vedľajších produktov s výnimkou ŠRM či už vo vlastných priestoroch, alebo v rozrábkarňach, pričom tieto jednotky vytvorili podmienky sebestačnosti v oblasti spracovania vlastných vedľajších produktov (pozri odsek 2 prílohy 2 k už uvedenému vládnemu nariadeniu), ako aj dovozcovia a hospodárske subjekty na území Spoločenstva pôsobiace v oblasti vykosteného mäsa, ktorí nevytvárali vedľajšie produkty podliehajúce povinnému zaobchádzaniu podľa už citovaných právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov. Vládnym nariadením č. 244/2003 sa ustanovuje oslobodenie už uvedených hospodárskych subjektov pod podmienkou schválenia plánu na likvidáciu alebo na využitie podľa špecifických podmienok požadovaných pre jednotlivé kategórie materiálov. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o obdobie po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 a vládneho nariadenia č. 244/2003, financovanie už opísaných činností bolo zabezpečované prostredníctvom parafiškálnej dane zavedenej vládnym nariadením č. 197/2002 a zmenenej a doplnenej vládnym nariadením č. 244/2003. Podľa schémy vládneho nariadenia č. 197/2002 boli oslobodené od platenia dane prevádzky na porážku zabezpečujúce zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu všetkých uvedených vedľajších produktov s výnimkou ŠRM či už vo vlastných priestoroch, alebo v rozrábkarňach, pričom tieto jednotky vytvorili podmienky sebestačnosti v oblasti spracovania vlastných vedľajších produktov (pozri odsek 2 prílohy 2 k už uvedenému vládnemu nariadeniu), ako aj dovozcovia a hospodárske subjekty na území Spoločenstva pôsobiace v oblasti vykosteného mäsa, ktorí nevytvárali vedľajšie produkty podliehajúce povinnému zaobchádzaniu podľa už citovaných právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov. Vládnym nariadením č. 244/2003 sa ustanovuje oslobodenie už uvedených hospodárskych subjektov pod podmienkou schválenia plánu na likvidáciu alebo na využitie podľa špecifických podmienok požadovaných pre jednotlivé kategórie materiálov.

| (116) | Na to, aby bolo možné vyhodnotiť, či jestvuje výhoda v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, dovozcov hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov na území Spoločenstva, teda hospodárskych subjektov/príjemcov vykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, ktorí sú platcami dane, treba skontrolovať, do akej miery zodpovedá príspevok pochádzajúci z dane skutočným hospodárskym nákladom na plnenia poskytované službou zberu. |
| --- | --- |

(116)

Na to, aby bolo možné vyhodnotiť, či jestvuje výhoda v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, dovozcov hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov na území Spoločenstva, teda hospodárskych subjektov/príjemcov vykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, ktorí sú platcami dane, treba skontrolovať, do akej miery zodpovedá príspevok pochádzajúci z dane skutočným hospodárskym nákladom na plnenia poskytované službou zberu.

| (117) | Komisia poznamenala, že portugalské orgány vyhlásili vo svojom liste z 20. januára 2003, že dane ustanovené v prílohách 1 a 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, ako aj daň ustanovená v článku 2 ods. 2 pre ŠRM boli vypočítané na základe skutočných nákladov na služby, ktoré sa mali poskytovať, pričom sa zohľadňovala povaha vedľajších produktov vytvorených jednotlivými druhmi zvierat a skutočnosť, či sa ich to týka, alebo nie. |
| --- | --- |

(117)

Komisia poznamenala, že portugalské orgány vyhlásili vo svojom liste z 20. januára 2003, že dane ustanovené v prílohách 1 a 2 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002, ako aj daň ustanovená v článku 2 ods. 2 pre ŠRM boli vypočítané na základe skutočných nákladov na služby, ktoré sa mali poskytovať, pričom sa zohľadňovala povaha vedľajších produktov vytvorených jednotlivými druhmi zvierat a skutočnosť, či sa ich to týka, alebo nie.

| (118) | Portugalské orgány pokladajú toto financovanie v každom ohľade za náhradu užívateľov za službu poskytovanú vo všeobecnom verejnom záujme. Sumy uhradené hospodárskymi subjektmi, ktoré sú platcami dane, vraj nie sú vôbec paušálne, ale priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe vo verejnom záujme a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu. |
| --- | --- |

(118)

Portugalské orgány pokladajú toto financovanie v každom ohľade za náhradu užívateľov za službu poskytovanú vo všeobecnom verejnom záujme. Sumy uhradené hospodárskymi subjektmi, ktoré sú platcami dane, vraj nie sú vôbec paušálne, ale priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe vo verejnom záujme a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu.

| (119) | Na podporu týchto tvrdení portugalské orgány poskytli doklady s číselnými údajmi za rok 2003, v ktorých porovnali skutočné hospodárske náklady za poskytnuté plnenia a príspevky pochádzajúce z príslušnej dane. Pokiaľ ide o zvyšok roku 2002, po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 v októbri 2002, portugalské orgány za toto obdobie neposkytli doklady s číselnými údajmi o príjmoch vyplývajúcich z výberu dane. |
| --- | --- |

(119)

Na podporu týchto tvrdení portugalské orgány poskytli doklady s číselnými údajmi za rok 2003, v ktorých porovnali skutočné hospodárske náklady za poskytnuté plnenia a príspevky pochádzajúce z príslušnej dane. Pokiaľ ide o zvyšok roku 2002, po nadobudnutí účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 v októbri 2002, portugalské orgány za toto obdobie neposkytli doklady s číselnými údajmi o príjmoch vyplývajúcich z výberu dane.

| (120) | Za roky 2004 a 2005 portugalské orgány poskytli dokumenty s číselnými údajmi týkajúcimi sa nákladov na vykonané činnosti, ale nie príjmu z dane vyrubenej hospodárskym subjektom, ktoré ešte nepredložili na potvrdenie svoj plán likvidácie a využitia a ktoré z tohto dôvodu ešte mali platiť daň ustanovenú prechodnou schémou podľa vládneho nariadenia č. 244/2003. |
| --- | --- |

(120)

Za roky 2004 a 2005 portugalské orgány poskytli dokumenty s číselnými údajmi týkajúcimi sa nákladov na vykonané činnosti, ale nie príjmu z dane vyrubenej hospodárskym subjektom, ktoré ešte nepredložili na potvrdenie svoj plán likvidácie a využitia a ktoré z tohto dôvodu ešte mali platiť daň ustanovenú prechodnou schémou podľa vládneho nariadenia č. 244/2003.

| (121) | Komisia nemôže za roky 2002, 2004 a 2005 zistiť na základe dokladov poskytnutých portugalskými orgánmi, či príspevky platcov dane sú priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe zberu a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu. |
| --- | --- |

(121)

Komisia nemôže za roky 2002, 2004 a 2005 zistiť na základe dokladov poskytnutých portugalskými orgánmi, či príspevky platcov dane sú priamo úmerné množstvám odpadu skutočne odovzdaným službe zberu a skutočným nákladom na likvidáciu tohto odpadu.

| (122) | Komisia usúdila, že nejestvuje výhoda za rok 2003, lebo príspevky platcov dane boli priamo úmerné nákladom vyplývajúcim z poskytnutých služieb. |
| --- | --- |

(122)

Komisia usúdila, že nejestvuje výhoda za rok 2003, lebo príspevky platcov dane boli priamo úmerné nákladom vyplývajúcim z poskytnutých služieb.

| (123) | Naproti tomu Komisia nemôže vylúčiť, že existovala výhoda v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov na území Spoločenstva, teda hospodárskych subjektov/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, ktorí mali platiť daň počas obdobia od októbra 2002 do 1. januára 2003 a v rokoch 2004 a 2005 na území Spoločenstva. |
| --- | --- |

(123)

Naproti tomu Komisia nemôže vylúčiť, že existovala výhoda v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hydiny a hospodárskych subjektov na území Spoločenstva, teda hospodárskych subjektov/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, ktorí mali platiť daň počas obdobia od októbra 2002 do 1. januára 2003 a v rokoch 2004 a 2005 na území Spoločenstva.

1.1.3.   
  Selektívna výhoda pre chovateľov

| (124) | V tomto konkrétnom prípade možno usúdiť, že likvidácia uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov predstavuje náklady vlastné činnosti nielen v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, ale aj v prípade chovateľov, na ktorých sa z dôvodu zákonov trhu mala preniesť aspoň časť nákladov na príslušné služby. V súlade s predtým uvedenou judikatúrou GEMO sa Komisia domnieva, že opísané financovanie nákladov na zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny prostredníctvom rozpočtových dotácií štátu pred nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 viedlo k oslobodeniu užívateľov tejto služby od nákladov vlastných ich činnosti. |
| --- | --- |

(124)

V tomto konkrétnom prípade možno usúdiť, že likvidácia uhynutých zvierat a odpadu z bitúnkov predstavuje náklady vlastné činnosti nielen v prípade prevádzok na porážku a rozrábkarní, ale aj v prípade chovateľov, na ktorých sa z dôvodu zákonov trhu mala preniesť aspoň časť nákladov na príslušné služby. V súlade s predtým uvedenou judikatúrou GEMO sa Komisia domnieva, že opísané financovanie nákladov na zber, spracovanie a likvidáciu vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny prostredníctvom rozpočtových dotácií štátu pred nadobudnutím účinnosti vládneho nariadenia č. 197/2002 viedlo k oslobodeniu užívateľov tejto služby od nákladov vlastných ich činnosti.

| (125) | Komisia z toho vyvodila, že v období pred vyrubením parafiškálnej dane existovala výhoda. |
| --- | --- |

(125)

Komisia z toho vyvodila, že v období pred vyrubením parafiškálnej dane existovala výhoda.

| (126) | Ako sa už uviedlo, opatrenia zavedené portugalskými orgánmi na zabezpečenie zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny údajne mohli oslobodiť chovateľov od nákladov, ktoré by za normálnych okolností čiastočne sami hradili. Z vládneho nariadenia č. 197/2002 a z prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003 je zrejmé, že chovatelia nepodliehali uvedenej dani. Portugalské orgány vyhlásili, že náklady na zber do konca roka 2005 sa preniesli na celé odvetvie. Komisia konštatovala, že dve faktúry dodané portugalskými orgánmi skutočne rátali s prenosom dane na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a vládneho nariadenia č. 244/2003 jedným z bitúnkov v októbri 2002 a v októbri 2003. Tvrdenie portugalských orgánov, podľa ktorého sa v súlade so zákonmi trhu náklady preniesli na celé odvetvie, z toho aj na chovateľov, je podopreté predloženými dokladmi. Komisia z toho usúdila, že chovatelia znášali náklady súvisiace s ich činnosťou a teda nezískali osobitnú výhodu. |
| --- | --- |

(126)

Ako sa už uviedlo, opatrenia zavedené portugalskými orgánmi na zabezpečenie zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny údajne mohli oslobodiť chovateľov od nákladov, ktoré by za normálnych okolností čiastočne sami hradili. Z vládneho nariadenia č. 197/2002 a z prechodnej schémy ustanovenej vládnym nariadením č. 244/2003 je zrejmé, že chovatelia nepodliehali uvedenej dani. Portugalské orgány vyhlásili, že náklady na zber do konca roka 2005 sa preniesli na celé odvetvie. Komisia konštatovala, že dve faktúry dodané portugalskými orgánmi skutočne rátali s prenosom dane na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a vládneho nariadenia č. 244/2003 jedným z bitúnkov v októbri 2002 a v októbri 2003. Tvrdenie portugalských orgánov, podľa ktorého sa v súlade so zákonmi trhu náklady preniesli na celé odvetvie, z toho aj na chovateľov, je podopreté predloženými dokladmi. Komisia z toho usúdila, že chovatelia znášali náklady súvisiace s ich činnosťou a teda nezískali osobitnú výhodu.

| (127) | Komisia konštatuje, že chovatelia získali výhodu len počas obdobia predchádzajúceho uplatňovaniu dane. |
| --- | --- |

(127)

Komisia konštatuje, že chovatelia získali výhodu len počas obdobia predchádzajúceho uplatňovaniu dane.

| (128) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že existovala výhoda, pokiaľ ide o zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov, v prospech bitúnkov, prevádzok na porážku a dovozcov za všetky obdobia s výnimkou roku 2003 a v prospech chovateľov len počas obdobia predchádzajúceho uplatňovaniu dane. |
| --- | --- |

(128)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že existovala výhoda, pokiaľ ide o zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších živočíšnych produktov, v prospech bitúnkov, prevádzok na porážku a dovozcov za všetky obdobia s výnimkou roku 2003 a v prospech chovateľov len počas obdobia predchádzajúceho uplatňovaniu dane.

1.2.   VÝHODY FINANCOVANÉ ZO ŠTÁTNYCH FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV

| (129) | Článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa zameriava na pomoc poskytovanú členskými štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov. Inými slovami, uvedené opatrenie má byť pripísateľné štátu a poskytnuté zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(129)

Článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa zameriava na pomoc poskytovanú členskými štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov. Inými slovami, uvedené opatrenie má byť pripísateľné štátu a poskytnuté zo štátnych prostriedkov.

| (130) | V tomto konkrétnom prípade financovanie nákladov spojených s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny sa zabezpečovalo od roku 1999 do októbra 2002 priamymi príjmami štátu a od októbra 2002 príjmami z parafiškálnej dane, ktorú platili prevádzky na porážku, dovozcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda hospodárske subjekty/príjemcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa. |
| --- | --- |

(130)

V tomto konkrétnom prípade financovanie nákladov spojených s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny sa zabezpečovalo od roku 1999 do októbra 2002 priamymi príjmami štátu a od októbra 2002 príjmami z parafiškálnej dane, ktorú platili prevádzky na porážku, dovozcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda hospodárske subjekty/príjemcovia nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa.

| (131) | Platby poskytovateľom služieb zabezpečované priamymi príjmami štátu sú výhodami financovanými zo štátnych zdrojov. Skutočnosť, že táto služba vo verejnom záujme bola financovaná zo štátneho rozpočtu od roku 1999 až do uplatňovania dane v roku 2002 predpokladá, že podniky vykonávajúce túto službu získavali verejné prostriedky na pokrytie výdavkov vyplývajúcich z uvedenej služby. |
| --- | --- |

(131)

Platby poskytovateľom služieb zabezpečované priamymi príjmami štátu sú výhodami financovanými zo štátnych zdrojov. Skutočnosť, že táto služba vo verejnom záujme bola financovaná zo štátneho rozpočtu od roku 1999 až do uplatňovania dane v roku 2002 predpokladá, že podniky vykonávajúce túto službu získavali verejné prostriedky na pokrytie výdavkov vyplývajúcich z uvedenej služby.

| (132) | Dane uplatňované od septembra 2002 do novembra 2005 nespadajú do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci, ak nepredstavujú spôsob financovania opatrenia pomoci, a teda nie sú nedeliteľnou súčasťou tohto opatrenia (39). |
| --- | --- |

(132)

Dane uplatňované od septembra 2002 do novembra 2005 nespadajú do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci, ak nepredstavujú spôsob financovania opatrenia pomoci, a teda nie sú nedeliteľnou súčasťou tohto opatrenia (39).

| (133) | Všetky dane sa uhrádzajú postupom prenesenia daňovej zodpovednosti v Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii. Dane vybrané od hospodárskych subjektov predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali. |
| --- | --- |

(133)

Všetky dane sa uhrádzajú postupom prenesenia daňovej zodpovednosti v Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácii. Dane vybrané od hospodárskych subjektov predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali.

| (134) | Na to, aby sa náklady pokladali za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí existovať záväzná súvislosť pridelenia medzi nákladmi a opatrením pomoci na základe primeraných vnútroštátnych pravidiel v tom zmysle, že príjmy z dane sa nevyhnutne pridelia na financovanie danej pomoci (40). |
| --- | --- |

(134)

Na to, aby sa náklady pokladali za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí existovať záväzná súvislosť pridelenia medzi nákladmi a opatrením pomoci na základe primeraných vnútroštátnych pravidiel v tom zmysle, že príjmy z dane sa nevyhnutne pridelia na financovanie danej pomoci (40).

| (135) | Vzhľadom na to, že dane predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali, Komisia si myslí, že daň je nedeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(135)

Vzhľadom na to, že dane predstavovali príjmy Národnej poľnohospodárskej intervenčnej a garančnej organizácie a priamo sa jej uhrádzali, Komisia si myslí, že daň je nedeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci.

| (136) | Pokiaľ ide o otázku, či sa príjmy z parafiškálnych poplatkov v tomto konkrétnom prípade môžu pokladať za štátne prostriedky alebo nie, treba poznamenať, že v prípade štátnych prostriedkov nemožno robiť rozdiel medzi tým, či pomoc poskytuje priamo štát alebo verejné či súkromné inštitúcie, ktoré štát určil alebo zriadil. Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Pearle e a. (41) uviedol, že povinné príspevky vyberané sprostredkovateľskou inštitúciou od všetkých podnikov daného profesijného sektora sa nepokladajú za štátne prostriedky, len pokiaľ sú splnené tieto štyri podmienky:






  a) | zvažované opatrenie zaviedol profesijný orgán, ktorý zastupuje podniky a zamestnancov profesijného sektora a neslúži ako nástroj na zavádzanie politík vymedzených štátom; |
| --- | --- | --- |

(136)

Pokiaľ ide o otázku, či sa príjmy z parafiškálnych poplatkov v tomto konkrétnom prípade môžu pokladať za štátne prostriedky alebo nie, treba poznamenať, že v prípade štátnych prostriedkov nemožno robiť rozdiel medzi tým, či pomoc poskytuje priamo štát alebo verejné či súkromné inštitúcie, ktoré štát určil alebo zriadil. Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Pearle e a. (41) uviedol, že povinné príspevky vyberané sprostredkovateľskou inštitúciou od všetkých podnikov daného profesijného sektora sa nepokladajú za štátne prostriedky, len pokiaľ sú splnené tieto štyri podmienky:

a)

zvažované opatrenie zaviedol profesijný orgán, ktorý zastupuje podniky a zamestnancov profesijného sektora a neslúži ako nástroj na zavádzanie politík vymedzených štátom;

| b) | ciele zvažovaného opatrenia sa v plnej výške financujú z príspevkov podnikov daného sektora; |
| --- | --- |

b)

ciele zvažovaného opatrenia sa v plnej výške financujú z príspevkov podnikov daného sektora;

| c) | spôsob financovania a percento/sumu príspevkov určia v rámci profesijného orgánu sektora zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov bez akéhokoľvek zasahovania štátu; |
| --- | --- |

c)

spôsob financovania a percento/sumu príspevkov určia v rámci profesijného orgánu sektora zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov bez akéhokoľvek zasahovania štátu;

| d) | príspevky sa povinne využívajú na financovanie opatrenia bez možnosti zásahu štátu. |
| --- | --- |

d)

príspevky sa povinne využívajú na financovanie opatrenia bez možnosti zásahu štátu.

| (137) | Na základe dostupných informácií je zrejmé, že prvá podmienka rozsudku Pearle e. a. nie je splnená v tom zmysle, že opatrenie bolo zavedené vládnym nariadením s cieľom uskutočniť politiku určenú štátom zameranú na boj proti BSE. |
| --- | --- |

(137)

Na základe dostupných informácií je zrejmé, že prvá podmienka rozsudku Pearle e. a. nie je splnená v tom zmysle, že opatrenie bolo zavedené vládnym nariadením s cieľom uskutočniť politiku určenú štátom zameranú na boj proti BSE.

| (138) | Okrem toho nie je splnená tretia a štvrtá podmienka, pretože spôsob financovania je upravený uvedenými vládnymi nariadeniami. V dôsledku toho majú portugalské orgány príležitosť zasahovať do určovania pravidiel financovania opatrenia. |
| --- | --- |

(138)

Okrem toho nie je splnená tretia a štvrtá podmienka, pretože spôsob financovania je upravený uvedenými vládnymi nariadeniami. V dôsledku toho majú portugalské orgány príležitosť zasahovať do určovania pravidiel financovania opatrenia.

| (139) | Vzhľadom na to, že nie sú splnené všetky podmienky rozsudku Pearle e.a. a keďže sa zdá, že štát vykonáva rozhodujúcu kontrolu nad pravidlami financovania opatrenia daného pomoci, Komisia usudzuje, že príjmy z parafiškálnych daní predstavujú fakticky štátne prostriedky, ktoré možno pripísať štátu. |
| --- | --- |

(139)

Vzhľadom na to, že nie sú splnené všetky podmienky rozsudku Pearle e.a. a keďže sa zdá, že štát vykonáva rozhodujúcu kontrolu nad pravidlami financovania opatrenia daného pomoci, Komisia usudzuje, že príjmy z parafiškálnych daní predstavujú fakticky štátne prostriedky, ktoré možno pripísať štátu.

1.3.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE/OVPLYVNENIE OBCHODU

| (140) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora posilnenie konkurenčnej pozície podniku po poskytnutí štátnej pomoci vo všeobecnosti svedčí o narušení hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným konkurenčným podnikom, ktoré by nezískali túto pomoc (42). |
| --- | --- |

(140)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora posilnenie konkurenčnej pozície podniku po poskytnutí štátnej pomoci vo všeobecnosti svedčí o narušení hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným konkurenčným podnikom, ktoré by nezískali túto pomoc (42).

| (141) | Opatrenie môže mať dosah na postavenie Portugalska v sektore mäsa (43). Keďže portugalské podniky pôsobia na silne konkurenčnom medzinárodnom trhu, opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. Opatrenie môže tiež ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(141)

Opatrenie môže mať dosah na postavenie Portugalska v sektore mäsa (43). Keďže portugalské podniky pôsobia na silne konkurenčnom medzinárodnom trhu, opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. Opatrenie môže tiež ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (142) | Portugalské orgány vyzdvihli, že vzhľadom na embargo na vývoz hlavne živého hovädzieho dobytka, mäsových a kostných múčok ako takých alebo obsiahnutých v iných výrobkoch neexistovala obchodná výmena, čo by znamenalo, že nemohlo dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(142)

Portugalské orgány vyzdvihli, že vzhľadom na embargo na vývoz hlavne živého hovädzieho dobytka, mäsových a kostných múčok ako takých alebo obsiahnutých v iných výrobkoch neexistovala obchodná výmena, čo by znamenalo, že nemohlo dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (143) | V tomto smere treba pripomenúť, že podľa judikatúry (44) pomoc môže byť taká, že ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž, aj keď prijímajúci podnik nachádzajúci sa v konkurencii s výrobcami ostatných členských štátov sa sám nepodieľa na vývoze; totiž keď členský štát poskytne pomoc podniku, vnútroštátna ponuka môže byť zachovaná alebo zvýšená s tým dôsledkom, že sa zníži príležitosť podnikov so sídlom v iných členských štátoch na to, aby ponúkli svoje služby na trhu uvedeného členského štátu. |
| --- | --- |

(143)

V tomto smere treba pripomenúť, že podľa judikatúry (44) pomoc môže byť taká, že ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž, aj keď prijímajúci podnik nachádzajúci sa v konkurencii s výrobcami ostatných členských štátov sa sám nepodieľa na vývoze; totiž keď členský štát poskytne pomoc podniku, vnútroštátna ponuka môže byť zachovaná alebo zvýšená s tým dôsledkom, že sa zníži príležitosť podnikov so sídlom v iných členských štátoch na to, aby ponúkli svoje služby na trhu uvedeného členského štátu.

| (144) | Za týchto podmienok Komisia usudzuje, že skutočnosť, že vývoz už uvedených výrobkov z Portugalska do ostatných členských štátov bol zakázaný, nemá vplyv na to, že pomoc mohla narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod. |
| --- | --- |

(144)

Za týchto podmienok Komisia usudzuje, že skutočnosť, že vývoz už uvedených výrobkov z Portugalska do ostatných členských štátov bol zakázaný, nemá vplyv na to, že pomoc mohla narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod.

1.4.   ZÁVERY

| (145) | Komisia sa domnieva, že opatrenie zavedené vládnymi nariadeniami č. 393-B/98, č. 197/2002 a č. 244/2003 o zbere, preprave, spracovaní a likvidácii vedľajších živočíšnych produktov predstavuje štátnu pomoc v prospech bitúnkov, prevádzok na porážku a dovozcov počas obdobia uplatňovania vládneho nariadenia č. 393-B/98 až do konca uplatňovania prechodnej schémy zavedenej vládnym nariadením č. 244/2003 s výnimkou roku 2003, za ktorý portugalské orgány preukázali neexistenciu výhody. |
| --- | --- |

(145)

Komisia sa domnieva, že opatrenie zavedené vládnymi nariadeniami č. 393-B/98, č. 197/2002 a č. 244/2003 o zbere, preprave, spracovaní a likvidácii vedľajších živočíšnych produktov predstavuje štátnu pomoc v prospech bitúnkov, prevádzok na porážku a dovozcov počas obdobia uplatňovania vládneho nariadenia č. 393-B/98 až do konca uplatňovania prechodnej schémy zavedenej vládnym nariadením č. 244/2003 s výnimkou roku 2003, za ktorý portugalské orgány preukázali neexistenciu výhody.

| (146) | Pokiaľ ide o chovateľov, Komisia si myslí, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc spadajúcu pod článok 107 ods. 1 za obdobie predchádzajúce uplatňovaniu dane. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o chovateľov, Komisia si myslí, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc spadajúcu pod článok 107 ods. 1 za obdobie predchádzajúce uplatňovaniu dane.

| (147) | Pokiaľ ide o podniky poskytujúce služby, Komisia usúdila, že počas obdobia od nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 do roku 2005, keď sa prestala uplatňovať prechodná schéma zavedená vládnym nariadením č. 244/2003, nemožno vylúčiť prípadnú existenciu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(147)

Pokiaľ ide o podniky poskytujúce služby, Komisia usúdila, že počas obdobia od nadobudnutia účinnosti vládneho nariadenia č. 393-B/98 do roku 2005, keď sa prestala uplatňovať prechodná schéma zavedená vládnym nariadením č. 244/2003, nemožno vylúčiť prípadnú existenciu štátnej pomoci.

2.   NEOPRÁVNENOSŤ POMOCI

| (148) | Komisia konštatuje, že Portugalsko nenotifikovalo v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ opatrenia pomoci poskytované od roku 1999 ani schémy ustanovené vládnymi nariadeniami č. 197/2002 a č. 244/2003. V článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 sa „protiprávna pomoc“ vymedzuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 93 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(148)

Komisia konštatuje, že Portugalsko nenotifikovalo v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ opatrenia pomoci poskytované od roku 1999 ani schémy ustanovené vládnymi nariadeniami č. 197/2002 a č. 244/2003. V článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 sa „protiprávna pomoc“ vymedzuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 93 ods. 3 zmluvy.

| (149) | Zo skutočnosti, že opatrenia zavedené Portugalskom obsahujú prvky štátnej pomoci vyplýva, že ide o novú pomoc neoznámenú Komisii, ktorá sa tak stáva neoprávnenou v zmysle ZFEÚ. |
| --- | --- |

(149)

Zo skutočnosti, že opatrenia zavedené Portugalskom obsahujú prvky štátnej pomoci vyplýva, že ide o novú pomoc neoznámenú Komisii, ktorá sa tak stáva neoprávnenou v zmysle ZFEÚ.

| (150) | Skúmanie zlučiteľnosti prípadnej pomoci bude prebiehať v dvoch častiach: v prvej časti Komisia preskúma zlučiteľnosť pomoci udelenej podnikom poskytujúcim služby a v druhej časti preskúma zlučiteľnosť prípadnej pomoci udelenej bitúnkom a rozrábkarňam, dovozcom a hospodárskym subjektom pôsobiacim v danom sektore na území Spoločenstva, ako aj chovateľom. |
| --- | --- |

(150)

Skúmanie zlučiteľnosti prípadnej pomoci bude prebiehať v dvoch častiach: v prvej časti Komisia preskúma zlučiteľnosť pomoci udelenej podnikom poskytujúcim služby a v druhej časti preskúma zlučiteľnosť prípadnej pomoci udelenej bitúnkom a rozrábkarňam, dovozcom a hospodárskym subjektom pôsobiacim v danom sektore na území Spoločenstva, ako aj chovateľom.

| (151) | Pokiaľ ide o pomoc financovanú za pomoci parafiškálnej dane od roku 2002, Komisia musí preskúmať tak financované akcie, teda pomoc, ako aj jej financovanie, keď je financovanie neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. Podľa Súdneho dvora, keď je spôsob financovania pomoci najmä formou povinných príspevkov neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, Komisiou musí pri skúmaní tohto opatrenia nevyhnutne zohľadniť tento spôsob financovania (45). Ako sa preukázalo v odôvodnení 135 tohto rozhodnutia, spôsob financovania pomoci treba pokladať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(151)

Pokiaľ ide o pomoc financovanú za pomoci parafiškálnej dane od roku 2002, Komisia musí preskúmať tak financované akcie, teda pomoc, ako aj jej financovanie, keď je financovanie neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. Podľa Súdneho dvora, keď je spôsob financovania pomoci najmä formou povinných príspevkov neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, Komisiou musí pri skúmaní tohto opatrenia nevyhnutne zohľadniť tento spôsob financovania (45). Ako sa preukázalo v odôvodnení 135 tohto rozhodnutia, spôsob financovania pomoci treba pokladať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci.

3.   SKÚMANIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

3.1.   ANALÝZA NA ZÁKLADE USTANOVENÍ VZŤAHUJÚCICH SA NA NEOZNÁMENÚ POMOC

3.1.1.   
  Pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby

a)   Zlučiteľnosť pomoci podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ

| (152) | Zákaz uvedený v článku 107 ods. 1 ZFEÚ pozná výnimky. |
| --- | --- |

(152)

Zákaz uvedený v článku 107 ods. 1 ZFEÚ pozná výnimky.

| (153) | Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že náhrady za služby vo verejnom záujme nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak spĺňajú isté podmienky (pozri odôvodnenie 89 tohto rozhodnutia). Ak však náhrady za službu vo verejnom záujme nespĺňajú tieto podmienky a ak sú splnené všeobecné kritériá uplatniteľnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, tieto náhrady predstavujú štátnu pomoc, ktorú však možno vyhlásiť za zlučiteľnú so ZFEÚ podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, ak je potrebná na fungovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a neovplyvňuje fungovanie obchodu v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie. Komisia spresnila podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa dospelo k tejto rovnováhe. Už vo svojej správe o službách všeobecného záujmu v Európe z roku 2001
   (46) Komisia spresnila, že by sa malo zaručiť, aby všetky obmedzenia uložené na predpisy Zmluvy o ES, a najmä obmedzenia hospodárskej súťaže a slobôd spojených s vnútorným trhom, nepresahovali to, čo je nevyhnutne potrebné na zabezpečenie dobrého plnenia úlohy služby vo verejnom záujme. To hlavne predpokladá, že odmeňovanie nie je vyššie ako čisté dodatočné náklady vzniknuté v dôsledku plnenia úlohy zverenej príslušnému podniku. Komisia tiež spresnila tieto podmienky neskôr v rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme
   (47) a vo svojom rozhodnutí z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 (48). Pokiaľ ide o výpočet náhrady, Komisia spresnila, že výška náhrady nesmie prekročiť sumu nevyhnutnú na krytie výdavkov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov. Primeraný zisk môže zahŕňať najmä všetky výnosy alebo ich časť vykázané príslušnými podnikmi počas dohodnutého a obmedzeného obdobia bez zníženia kvalitatívnej úrovne služieb, ktoré podniku zveril štát. |
| --- | --- |

(153)

Z judikatúry Súdneho dvora je zrejmé, že náhrady za služby vo verejnom záujme nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak spĺňajú isté podmienky (pozri odôvodnenie 89 tohto rozhodnutia). Ak však náhrady za službu vo verejnom záujme nespĺňajú tieto podmienky a ak sú splnené všeobecné kritériá uplatniteľnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, tieto náhrady predstavujú štátnu pomoc, ktorú však možno vyhlásiť za zlučiteľnú so ZFEÚ podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, ak je potrebná na fungovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a neovplyvňuje fungovanie obchodu v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie. Komisia spresnila podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa dospelo k tejto rovnováhe. Už vo svojej správe o službách všeobecného záujmu v Európe z roku 2001
   (46) Komisia spresnila, že by sa malo zaručiť, aby všetky obmedzenia uložené na predpisy Zmluvy o ES, a najmä obmedzenia hospodárskej súťaže a slobôd spojených s vnútorným trhom, nepresahovali to, čo je nevyhnutne potrebné na zabezpečenie dobrého plnenia úlohy služby vo verejnom záujme. To hlavne predpokladá, že odmeňovanie nie je vyššie ako čisté dodatočné náklady vzniknuté v dôsledku plnenia úlohy zverenej príslušnému podniku. Komisia tiež spresnila tieto podmienky neskôr v rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme
   (47) a vo svojom rozhodnutí z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 (48). Pokiaľ ide o výpočet náhrady, Komisia spresnila, že výška náhrady nesmie prekročiť sumu nevyhnutnú na krytie výdavkov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov. Primeraný zisk môže zahŕňať najmä všetky výnosy alebo ich časť vykázané príslušnými podnikmi počas dohodnutého a obmedzeného obdobia bez zníženia kvalitatívnej úrovne služieb, ktoré podniku zveril štát.

| (154) | V bode 18 rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme sa spresňuje, že pod „primeraným ziskom“ treba rozumieť mieru výnosu vlastného imania, ktorá musí zohľadňovať riziko alebo nejestvujúce riziko, ktoré podnik znáša z dôvodu zásahu členského štátu, najmä ak ten štát prizná výhradné a osobitné práva. Bežne táto miera nepresahuje priemernú mieru vykázanú v sektore počas posledných rokov. V sektore, kde nie je nijaký podnik porovnateľný s podnikom, ktorému sa zverila správa služby všeobecného hospodárskeho záujmu, možno porovnanie urobiť s podnikmi so sídlom v iných členských štátoch alebo podľa potreby patriacich do iných sektorov pod podmienkou, že sa zohľadnia osobitné charakteristiky každého podniku. Členský štát môže na určenie toho, čo je primeraný zisk, zaviesť podnecujúce kritériá súvisiace najmä s kvalitou poskytovanej služby a výnosom. |
| --- | --- |

(154)

V bode 18 rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme sa spresňuje, že pod „primeraným ziskom“ treba rozumieť mieru výnosu vlastného imania, ktorá musí zohľadňovať riziko alebo nejestvujúce riziko, ktoré podnik znáša z dôvodu zásahu členského štátu, najmä ak ten štát prizná výhradné a osobitné práva. Bežne táto miera nepresahuje priemernú mieru vykázanú v sektore počas posledných rokov. V sektore, kde nie je nijaký podnik porovnateľný s podnikom, ktorému sa zverila správa služby všeobecného hospodárskeho záujmu, možno porovnanie urobiť s podnikmi so sídlom v iných členských štátoch alebo podľa potreby patriacich do iných sektorov pod podmienkou, že sa zohľadnia osobitné charakteristiky každého podniku. Členský štát môže na určenie toho, čo je primeraný zisk, zaviesť podnecujúce kritériá súvisiace najmä s kvalitou poskytovanej služby a výnosom.

| (155) | Ako sa uvádza v odôvodnení 99 a nasl. tohto rozhodnutia, Komisia nemôže vyvodiť z informácií poskytnutých portugalskými orgánmi záver, že kompenzácia bola vypočítaná pri zohľadnení primeraného zisku nepresahujúceho priemernú mieru v sektore. Útvary Komisie viackrát požiadali portugalské orgány o poskytnutie informácií potrebných na to, aby sa mohlo určiť, či v tomto konkrétnom prípade sú splnené podmienky výnimky zo štátnej pomoci priznanej vo forme služby hospodárskeho záujmu. V informáciách poskytnutých portugalskými orgánmi sa skutočne nijako neuvádza, že by sa vykonalo porovnanie s inými podnikmi s cieľom zistiť priemernú mieru v príslušnom sektore. |
| --- | --- |

(155)

Ako sa uvádza v odôvodnení 99 a nasl. tohto rozhodnutia, Komisia nemôže vyvodiť z informácií poskytnutých portugalskými orgánmi záver, že kompenzácia bola vypočítaná pri zohľadnení primeraného zisku nepresahujúceho priemernú mieru v sektore. Útvary Komisie viackrát požiadali portugalské orgány o poskytnutie informácií potrebných na to, aby sa mohlo určiť, či v tomto konkrétnom prípade sú splnené podmienky výnimky zo štátnej pomoci priznanej vo forme služby hospodárskeho záujmu. V informáciách poskytnutých portugalskými orgánmi sa skutočne nijako neuvádza, že by sa vykonalo porovnanie s inými podnikmi s cieľom zistiť priemernú mieru v príslušnom sektore.

| (156) | Komisia teda nemôže dospieť k záveru o zlučiteľnosti pomoci v prospech poskytovateľov služby v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(156)

Komisia teda nemôže dospieť k záveru o zlučiteľnosti pomoci v prospech poskytovateľov služby v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

b)   Zlučiteľnosť pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (157) | V článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so všeobecným záujmom. Na získanie výnimky uvedenej v danom bode musí pomoc prispievať k rozvoju príslušného sektora. |
| --- | --- |

(157)

V článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so všeobecným záujmom. Na získanie výnimky uvedenej v danom bode musí pomoc prispievať k rozvoju príslušného sektora.

| (158) | V tomto konkrétnom prípade portugalské orgány vyhlásili, že od roku 1999 znášali všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny. Od októbra 2002 sa financovanie nákladov spojených s týmito istými činnosťami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny zabezpečuje príjmami z dane uplatňovanej na prevádzky na porážku, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda na hospodárske subjekty/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, pokiaľ sami nezabezpečujú tieto činnosti. |
| --- | --- |

(158)

V tomto konkrétnom prípade portugalské orgány vyhlásili, že od roku 1999 znášali všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny. Od októbra 2002 sa financovanie nákladov spojených s týmito istými činnosťami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny zabezpečuje príjmami z dane uplatňovanej na prevádzky na porážku, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda na hospodárske subjekty/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa, pokiaľ sami nezabezpečujú tieto činnosti.

| (159) | Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva na roky 2000 – 2006 (ďalej len „usmernenia“) (49) a oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie neoprávnenej štátnej pomoci
   (50) každá neoprávnená pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa musí posúdiť v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Komisia prijala v roku 2002 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutým dobytkom a odpadom z bitúnkov. Tieto usmernenia boli uplatniteľné od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 (51). V bode 44 usmernení TSE sa ustanovuje výnimka zo zásady, že neoprávnená pomoc musí byť posúdená v súlade s pravidlami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá, pre prípady týkajúce sa najmä odpadu z bitúnkov. Podľa bodu 47 usmernení TSE bude Komisia uplatňovať zásady založené na bode 11.4 usmernení pre neoprávnenú pomoc týkajúcu sa odpadu z bitúnkov poskytnutú do konca roka 2002. V dôsledku toho je bod 47 usmernení TSE relevantným právnym základom na posúdenie pomoci poskytnutej od roku 1999. |
| --- | --- |

(159)

Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva na roky 2000 – 2006 (ďalej len „usmernenia“) (49) a oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie neoprávnenej štátnej pomoci
   (50) každá neoprávnená pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa musí posúdiť v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Komisia prijala v roku 2002 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutým dobytkom a odpadom z bitúnkov. Tieto usmernenia boli uplatniteľné od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 (51). V bode 44 usmernení TSE sa ustanovuje výnimka zo zásady, že neoprávnená pomoc musí byť posúdená v súlade s pravidlami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá, pre prípady týkajúce sa najmä odpadu z bitúnkov. Podľa bodu 47 usmernení TSE bude Komisia uplatňovať zásady založené na bode 11.4 usmernení pre neoprávnenú pomoc týkajúcu sa odpadu z bitúnkov poskytnutú do konca roka 2002. V dôsledku toho je bod 47 usmernení TSE relevantným právnym základom na posúdenie pomoci poskytnutej od roku 1999.

| (160) | V súlade s bodom 194 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v poľnohospodárskom a lesnom sektore na roky 2007 – 2013 od nadobudnutia účinnosti týchto usmernení 1. januára 2007 Komisia už neuplatňuje usmernenia TSE okrem prípadov neoprávnenej pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2007 a uvedenej v bode 43 a nasl. V dôsledku toho bod 47 usmernení TSE zostáva teda pravidlom uplatniteľným na neoprávnenú pomoc týkajúcu sa odpadu z bitúnkov od 1. januára 2003. |
| --- | --- |

(160)

V súlade s bodom 194 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v poľnohospodárskom a lesnom sektore na roky 2007 – 2013 od nadobudnutia účinnosti týchto usmernení 1. januára 2007 Komisia už neuplatňuje usmernenia TSE okrem prípadov neoprávnenej pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2007 a uvedenej v bode 43 a nasl. V dôsledku toho bod 47 usmernení TSE zostáva teda pravidlom uplatniteľným na neoprávnenú pomoc týkajúcu sa odpadu z bitúnkov od 1. januára 2003.

| (161) | V bode 47 usmernení TSE sa ustanovuje séria ustanovení týkajúcich sa odpadu z bitúnkov. |
| --- | --- |

(161)

V bode 47 usmernení TSE sa ustanovuje séria ustanovení týkajúcich sa odpadu z bitúnkov.

| (162) | Podľa bodu 47 usmernení TSE, pokiaľ ide o štátnu pomoc spojenú s odpadom z bitúnkov, Komisia prijala od januára 2001 sériu individuálnych rozhodnutí povoľujúcich štátnu pomoc pokrývajúcu až do výšky 100 % náklady vzniknuté likvidáciou špecifikovaných rizikových materiálov, mäsovej a kostnej múčky a krmív pre zvieratá obsahujúcich takéto výrobky, ktoré sa majú likvidovať na základe nových právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE). Tieto rozhodnutia sa osobitne opierali o bod 11.4 poľnohospodárskych usmernení, pričom zohľadňovali krátkodobú povahu pomoci a potrebu z dlhodobého hľadiska dodržiavať zásadu „znečisťovateľ platí“. Komisia výnimočne súhlasila, aby sa takáto štátna pomoc poskytovala aj iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré pôsobia priamo v živočíšnej výrobe, napríklad bitúnkom. Komisia bude uplatňovať tie isté zásady na neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú do konca roka 2002 v prípade porovnateľných nákladov spojených s novými právnymi predpismi Spoločenstva o TSE bez toho, aby bolo dotknuté dodržiavanie ostatných ustanovení práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(162)

Podľa bodu 47 usmernení TSE, pokiaľ ide o štátnu pomoc spojenú s odpadom z bitúnkov, Komisia prijala od januára 2001 sériu individuálnych rozhodnutí povoľujúcich štátnu pomoc pokrývajúcu až do výšky 100 % náklady vzniknuté likvidáciou špecifikovaných rizikových materiálov, mäsovej a kostnej múčky a krmív pre zvieratá obsahujúcich takéto výrobky, ktoré sa majú likvidovať na základe nových právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE). Tieto rozhodnutia sa osobitne opierali o bod 11.4 poľnohospodárskych usmernení, pričom zohľadňovali krátkodobú povahu pomoci a potrebu z dlhodobého hľadiska dodržiavať zásadu „znečisťovateľ platí“. Komisia výnimočne súhlasila, aby sa takáto štátna pomoc poskytovala aj iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré pôsobia priamo v živočíšnej výrobe, napríklad bitúnkom. Komisia bude uplatňovať tie isté zásady na neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú do konca roka 2002 v prípade porovnateľných nákladov spojených s novými právnymi predpismi Spoločenstva o TSE bez toho, aby bolo dotknuté dodržiavanie ostatných ustanovení práva Spoločenstva.

| (163) | V bode 47 usmernení TSE sa pripomína, že Komisia výnimočne súhlasila, aby sa takáto štátna pomoc poskytovala aj iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré pôsobia v oblasti živočíšnej výroby, napríklad bitúnkom. V minulosti Komisia rozhodla, že táto výnimka mala tiež pokrývať iné podniky vykonávajúce úlohy tesne súvisiace so živočíšnou výrobou, ako sú kafilérie. |
| --- | --- |

(163)

V bode 47 usmernení TSE sa pripomína, že Komisia výnimočne súhlasila, aby sa takáto štátna pomoc poskytovala aj iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré pôsobia v oblasti živočíšnej výroby, napríklad bitúnkom. V minulosti Komisia rozhodla, že táto výnimka mala tiež pokrývať iné podniky vykonávajúce úlohy tesne súvisiace so živočíšnou výrobou, ako sú kafilérie.

| (164) | Na základe bodu 11.4 usmernení v poľnohospodárstve Komisia povolila pomoc až do výšky 100 % skutočných nákladov znášaných v prípade takých opatrení ako zdravotné kontroly, testy a iné opatrenia skríningu, nákup a predpisovanie liekov a fytosanitárnych výrobkov a likvidácia úrody pod podmienkou, že:






  — | existuje vhodný program vypracovaný na úrovni Spoločenstva, na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni na predchádzanie príslušnej chorobe, na dohľad nad ňou a na jej eradikáciu, |
| --- | --- | --- |

(164)

Na základe bodu 11.4 usmernení v poľnohospodárstve Komisia povolila pomoc až do výšky 100 % skutočných nákladov znášaných v prípade takých opatrení ako zdravotné kontroly, testy a iné opatrenia skríningu, nákup a predpisovanie liekov a fytosanitárnych výrobkov a likvidácia úrody pod podmienkou, že:

—

existuje vhodný program vypracovaný na úrovni Spoločenstva, na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni na predchádzanie príslušnej chorobe, na dohľad nad ňou a na jej eradikáciu,

| — | choroby sú zdrojom obavy pre verejné orgány, |
| --- | --- |

—

choroby sú zdrojom obavy pre verejné orgány,

| — | opatrenia pomoci majú za cieľ prevenciu a/alebo odškodnenie, |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci majú za cieľ prevenciu a/alebo odškodnenie,

| — | pomoc je zlučiteľná s veterinárnymi a fytosanitárnymi právnymi predpismi Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

pomoc je zlučiteľná s veterinárnymi a fytosanitárnymi právnymi predpismi Spoločenstva.

| (165) | Podľa bodu 47 usmernení TSE sa tieto zásady tiež uplatňujú. |
| --- | --- |

(165)

Podľa bodu 47 usmernení TSE sa tieto zásady tiež uplatňujú.

| (166) | BSE je prenosná choroba, ktorá predstavuje hrozbu pre ľudské zdravie. Ide o chorobu zvierat, ktorej primárne ohnisko treba nahlásiť priamo Komisii a členským štátom (52). Cieľom opatrenia pomoci bolo zabezpečiť, aby potrebné opatrenia prevencie týkajúce sa zberu, prepravy, spracovania a likvidácie boli zavedené v súlade s veterinárnymi právnymi predpismi platnými v rokoch 1999 až 2005 v sektore mäsa. |
| --- | --- |

(166)

BSE je prenosná choroba, ktorá predstavuje hrozbu pre ľudské zdravie. Ide o chorobu zvierat, ktorej primárne ohnisko treba nahlásiť priamo Komisii a členským štátom (52). Cieľom opatrenia pomoci bolo zabezpečiť, aby potrebné opatrenia prevencie týkajúce sa zberu, prepravy, spracovania a likvidácie boli zavedené v súlade s veterinárnymi právnymi predpismi platnými v rokoch 1999 až 2005 v sektore mäsa.

| (167) | Komisia v tejto veci poznamenala, že Portugalsko uviedlo, že znášalo všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny od roku 1999 do konca roka 2002 v kontexte núdzových opatrení schválených Komisiou v rámci rozhodnutia 98/653/ES, ktorým sa zakazuje vývoz mäsových múčok, kostných múčok a mäsových múčok a kostných múčok pochádzajúcich z cicavcov. Takisto poznamenala, že opatrenia embarga na hovädzie mäso voči Portugalsku boli odvolané až prijatím nariadenia (ES) č. 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

Komisia v tejto veci poznamenala, že Portugalsko uviedlo, že znášalo všetky náklady spojené s činnosťami zberu, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny od roku 1999 do konca roka 2002 v kontexte núdzových opatrení schválených Komisiou v rámci rozhodnutia 98/653/ES, ktorým sa zakazuje vývoz mäsových múčok, kostných múčok a mäsových múčok a kostných múčok pochádzajúcich z cicavcov. Takisto poznamenala, že opatrenia embarga na hovädzie mäso voči Portugalsku boli odvolané až prijatím nariadenia (ES) č. 1993/2004.

| (168) | Komisia takisto zdôrazňuje, že v súlade s bodmi 33 a 34 usmernení TSE podniky boli vybrané a odmeňované v súlade s trhovými zásadami nediskriminačným spôsobom (pozri odôvodnenie 21 a nasl. tohto rozhodnutia). Komisia môže v tomto konkrétnom prípade súhlasiť so zreteľom na naliehavosť opatrení, ktoré bolo potrebné prijať, že si portugalské orgány vybrali poskytovateľov služieb v súlade s vládnym nariadením č. 197/99 z 8. júna 1999, ktoré je podľa informácií poskytnutých portugalskými orgánmi vnútroštátnym nástrojom na transpozíciu smernice 97/52/ES, bez využitia verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 24 tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(168)

Komisia takisto zdôrazňuje, že v súlade s bodmi 33 a 34 usmernení TSE podniky boli vybrané a odmeňované v súlade s trhovými zásadami nediskriminačným spôsobom (pozri odôvodnenie 21 a nasl. tohto rozhodnutia). Komisia môže v tomto konkrétnom prípade súhlasiť so zreteľom na naliehavosť opatrení, ktoré bolo potrebné prijať, že si portugalské orgány vybrali poskytovateľov služieb v súlade s vládnym nariadením č. 197/99 z 8. júna 1999, ktoré je podľa informácií poskytnutých portugalskými orgánmi vnútroštátnym nástrojom na transpozíciu smernice 97/52/ES, bez využitia verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 24 tohto rozhodnutia).

| (169) | Portugalské orgány uviedli, že vládne nariadenie č. 197/2002 bolo ustanovené na dodržiavanie ich záväzkov v súvislosti s rozhodnutím Rady 2000/766/ES pri dodržiavaní zásady „znečisťovateľ platí“ (pozri odôvodnenia 65 a 66 tohto rozhodnutia). Potvrdili, že prostriedky sa nemohli využiť na prípadné konkurenčné činnosti, ktorým by sa mohli spoločnosti poskytujúce služby venovať, pretože jedinou činnosťou týchto spoločností bol skutočne zber, spracovanie, preprava a likvidácia vedľajších živočíšnych produktov. |
| --- | --- |

(169)

Portugalské orgány uviedli, že vládne nariadenie č. 197/2002 bolo ustanovené na dodržiavanie ich záväzkov v súvislosti s rozhodnutím Rady 2000/766/ES pri dodržiavaní zásady „znečisťovateľ platí“ (pozri odôvodnenia 65 a 66 tohto rozhodnutia). Potvrdili, že prostriedky sa nemohli využiť na prípadné konkurenčné činnosti, ktorým by sa mohli spoločnosti poskytujúce služby venovať, pretože jedinou činnosťou týchto spoločností bol skutočne zber, spracovanie, preprava a likvidácia vedľajších živočíšnych produktov.

| (170) | Komisia takisto konštatuje, že zodpovednosť za službu a jej financovanie bola prenesená na hospodárske subjekty, pri dodržiavaní prechodnej fázy, systémom zavedeným vládnym nariadením č. 244/2003. |
| --- | --- |

(170)

Komisia takisto konštatuje, že zodpovednosť za službu a jej financovanie bola prenesená na hospodárske subjekty, pri dodržiavaní prechodnej fázy, systémom zavedeným vládnym nariadením č. 244/2003.

| (171) | Vzhľadom na osobitné okolnosti a núdzovú situáciu spôsobenú rizikom šírenia BSE od roku 1999 do roku 2004 a z toho dôvodu, že systém zavedený vládnym nariadením č. 244/2003 ustanovoval postupný prenos zodpovednosti a financovania služieb na hospodárske subjekty sektora, Komisia sa nazdáva, že pomoc možno považovať za krátkodobú a z dlhodobého hľadiska dodržiavajúcu zásadu „znečisťovateľ platí“. |
| --- | --- |

(171)

Vzhľadom na osobitné okolnosti a núdzovú situáciu spôsobenú rizikom šírenia BSE od roku 1999 do roku 2004 a z toho dôvodu, že systém zavedený vládnym nariadením č. 244/2003 ustanovoval postupný prenos zodpovednosti a financovania služieb na hospodárske subjekty sektora, Komisia sa nazdáva, že pomoc možno považovať za krátkodobú a z dlhodobého hľadiska dodržiavajúcu zásadu „znečisťovateľ platí“.

| (172) | Komisia preto môže na základe dostupných informácií usudzovať, že na pomoc priznanú od roku 1999 do konca roka 2002 sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(172)

Komisia preto môže na základe dostupných informácií usudzovať, že na pomoc priznanú od roku 1999 do konca roka 2002 sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (173) | So zreteľom na núdzovú situáciu, ktorá prevládala až do konca roka 2004, a na skutočnosť, že schéma vládneho nariadenia ustanovovala postupný prenos zodpovednosti za služby a ich financovania ako sa už uviedlo, Komisia v prípade pomoci poskytnutej od roku 2003 do novembra 2005 zastáva názor, že pomoc možno považovať za zlučiteľnú a v súlade s bodom 47 usmernení TES, pokiaľ je v súlade so skutočnými nákladmi na prijaté plnenia. |
| --- | --- |

(173)

So zreteľom na núdzovú situáciu, ktorá prevládala až do konca roka 2004, a na skutočnosť, že schéma vládneho nariadenia ustanovovala postupný prenos zodpovednosti za služby a ich financovania ako sa už uviedlo, Komisia v prípade pomoci poskytnutej od roku 2003 do novembra 2005 zastáva názor, že pomoc možno považovať za zlučiteľnú a v súlade s bodom 47 usmernení TES, pokiaľ je v súlade so skutočnými nákladmi na prijaté plnenia.

| (174) | Ako sa uvádza v odôvodnení 100 tohto rozhodnutia, portugalské orgány preukázali, že pomoc zodpovedala skutočným nákladom na služby spoločností poskytujúcich službu za obdobie od roku 1999 do roku 2005. |
| --- | --- |

(174)

Ako sa uvádza v odôvodnení 100 tohto rozhodnutia, portugalské orgány preukázali, že pomoc zodpovedala skutočným nákladom na služby spoločností poskytujúcich službu za obdobie od roku 1999 do roku 2005.

| (175) | Komisia preto na základe dostupných informácií dospela k záveru, že na pomoc poskytnutú od roku 2003 do novembra 2005 poskytovateľom služby sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(175)

Komisia preto na základe dostupných informácií dospela k záveru, že na pomoc poskytnutú od roku 2003 do novembra 2005 poskytovateľom služby sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

3.1.2.   
  Pomoc prevádzkam na porážku a rozrábkarňam, dovozcom a hospodárskym subjektom na území Spoločenstva daného sektora, ako aj chovateľom

| (176) | Ako Komisia konštatovala v odôvodnení 166 tohto rozhodnutia, riziko šírenia BSE v Portugalsku od roku 1999 do roku 2004 spôsobilo osobitné okolnosti a núdzovú situáciu. Vzhľadom na túto výnimočnú situáciu a na to, že v systéme zavedenom vládnym nariadením č. 244/2003 sa ustanovoval postupný prenos zodpovednosti za služby a ich financovania na hospodárske subjekty sektora, Komisia zastáva názor, že pomoc možno považovať za krátkodobú a z dlhodobého hľadiska dodržiavajúcu zásadu „znečisťovateľ platí“. V súlade so svojou predchádzajúcou praxou Komisia usudzuje, že pomoc podľa bodu 47 usmernení TSE mohla byť výnimočne poskytnutá iným hospodárskym subjektom sektora, najmä prevádzkam na porážku a rozrábkarňam, dovozcom a hospodárskym subjektom sektora na území Spoločenstva. |
| --- | --- |

(176)

Ako Komisia konštatovala v odôvodnení 166 tohto rozhodnutia, riziko šírenia BSE v Portugalsku od roku 1999 do roku 2004 spôsobilo osobitné okolnosti a núdzovú situáciu. Vzhľadom na túto výnimočnú situáciu a na to, že v systéme zavedenom vládnym nariadením č. 244/2003 sa ustanovoval postupný prenos zodpovednosti za služby a ich financovania na hospodárske subjekty sektora, Komisia zastáva názor, že pomoc možno považovať za krátkodobú a z dlhodobého hľadiska dodržiavajúcu zásadu „znečisťovateľ platí“. V súlade so svojou predchádzajúcou praxou Komisia usudzuje, že pomoc podľa bodu 47 usmernení TSE mohla byť výnimočne poskytnutá iným hospodárskym subjektom sektora, najmä prevádzkam na porážku a rozrábkarňam, dovozcom a hospodárskym subjektom sektora na území Spoločenstva.

| (177) | Ako Komisia konštatovala v prípade podnikov poskytujúcich službu, pomoc bola poskytovaná v súlade so zásadami uvedenými v bode 47 usmernení TSE. |
| --- | --- |

(177)

Ako Komisia konštatovala v prípade podnikov poskytujúcich službu, pomoc bola poskytovaná v súlade so zásadami uvedenými v bode 47 usmernení TSE.

| (178) | Pokiaľ ide o prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov a hospodárske subjekty sektora na území Spoločenstva, Komisia teda môže vyvodiť, že na poskytnutú pomoc sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(178)

Pokiaľ ide o prevádzky na porážku a rozrábkarne, dovozcov a hospodárske subjekty sektora na území Spoločenstva, Komisia teda môže vyvodiť, že na poskytnutú pomoc sa môže vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (179) | Pokiaľ ide o chovateľov, Komisia tiež vyvodzuje, že so zreteľom na úvahy zrekapitulované v odôvodnení 160 a nasl. tohto rozhodnutia pomoc bola poskytnutá v súlade so zásadami uvedenými v bode 47 usmernení TSE a môže sa na ňu vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(179)

Pokiaľ ide o chovateľov, Komisia tiež vyvodzuje, že so zreteľom na úvahy zrekapitulované v odôvodnení 160 a nasl. tohto rozhodnutia pomoc bola poskytnutá v súlade so zásadami uvedenými v bode 47 usmernení TSE a môže sa na ňu vzťahovať výnimka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

3.2.   FINANCOVANIE POMOCI

| (180) | Od októbra 2002, keď nadobudlo účinnosť vládne nariadenie č. 197/2002, financovanie nákladov spojených s činnosťami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny bolo zabezpečené príjmami z parafiškálnej dane uplatnenej na prevádzky na porážku, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda subjekty/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa. |
| --- | --- |

(180)

Od októbra 2002, keď nadobudlo účinnosť vládne nariadenie č. 197/2002, financovanie nákladov spojených s činnosťami zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny bolo zabezpečené príjmami z parafiškálnej dane uplatnenej na prevádzky na porážku, dovozcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa a hospodárske subjekty na území Spoločenstva, teda subjekty/príjemcov nevykosteného hovädzieho a bravčového mäsa.

| (181) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (53) Komisia zastáva názor, že financovanie štátnej pomoci prostredníctvom povinného zaťaženia môže mať dosah na pomoc tým, že má ochranný účinok presahujúci pomoc v pravom zmysle slova. Príslušné príspevky predstavujú totiž povinné poplatky. Podľa rovnakej judikatúry sa Komisia domnieva, že pomoc nemožno financovať z parafiškálnych daní zaťažujúcich aj výrobky dovezené z iných členských štátov. |
| --- | --- |

(181)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (53) Komisia zastáva názor, že financovanie štátnej pomoci prostredníctvom povinného zaťaženia môže mať dosah na pomoc tým, že má ochranný účinok presahujúci pomoc v pravom zmysle slova. Príslušné príspevky predstavujú totiž povinné poplatky. Podľa rovnakej judikatúry sa Komisia domnieva, že pomoc nemožno financovať z parafiškálnych daní zaťažujúcich aj výrobky dovezené z iných členských štátov.

| (182) | So zreteľom na túto judikatúru, ako aj na skutočnosť, že opatrenie je poskytnuté zo štátnych prostriedkov, a teda predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, treba preveriť, či nemá diskriminačný charakter odporujúci článku 110 ZFEÚ, keďže výrobky pochádzajúce z iných členských štátov tiež podliehajú plateniu dane. |
| --- | --- |

(182)

So zreteľom na túto judikatúru, ako aj na skutočnosť, že opatrenie je poskytnuté zo štátnych prostriedkov, a teda predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, treba preveriť, či nemá diskriminačný charakter odporujúci článku 110 ZFEÚ, keďže výrobky pochádzajúce z iných členských štátov tiež podliehajú plateniu dane.

| (183) | Portugalské orgány odôvodnili zdanenie dovezeného nevykosteného mäsa tým, že tieto dovezené výrobky mohli využívať daný systém rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, keďže nevykostené mäso predpokladá vznik vedľajších produktov, na ktoré sa vzťahujú služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie. |
| --- | --- |

(183)

Portugalské orgány odôvodnili zdanenie dovezeného nevykosteného mäsa tým, že tieto dovezené výrobky mohli využívať daný systém rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, keďže nevykostené mäso predpokladá vznik vedľajších produktov, na ktoré sa vzťahujú služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie.

| (184) | So zreteľom na informácie dostupné Komisii boli dane vyrubené prevádzkam na porážku, dovozcom jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných (pozri článok 2 ods. 2 vládneho nariadenia č. 197/2002) a slúžia na zabezpečenie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny (článok 1 ods. 1 vládneho nariadenia č. 197/2002). |
| --- | --- |

(184)

So zreteľom na informácie dostupné Komisii boli dane vyrubené prevádzkam na porážku, dovozcom jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných (pozri článok 2 ods. 2 vládneho nariadenia č. 197/2002) a slúžia na zabezpečenie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z cicavcov a hydiny (článok 1 ods. 1 vládneho nariadenia č. 197/2002).

| (185) | Tieto informácie viedli Komisiu k pochybnostiam o ekvivalencii medzi daňami vybranými od platcov a službami, ktoré získali. Komisia konštatovala, že nemohla vylúčiť potenciálne diskriminačný systém voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, za ktoré je potrebné platiť daň. |
| --- | --- |

(185)

Tieto informácie viedli Komisiu k pochybnostiam o ekvivalencii medzi daňami vybranými od platcov a službami, ktoré získali. Komisia konštatovala, že nemohla vylúčiť potenciálne diskriminačný systém voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, za ktoré je potrebné platiť daň.

| (186) | Následne portugalské orgány uviedli, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z hydiny nepochádzalo z daní vybraných od prevádzok na porážku a dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných, ale v súlade s prílohou 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 od prevádzok na porážku hydiny, ktoré nepodporovali zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vytvorených pri porážke hydiny. Dovozcovia hydiny a hospodárske subjekty narábajúce s ňou sú oslobodení od dane vzhľadom na to, že väčšina trupov dovezenej hydiny nevytvára vedľajšie produkty. |
| --- | --- |

(186)

Následne portugalské orgány uviedli, že financovanie služieb zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov z hydiny nepochádzalo z daní vybraných od prevádzok na porážku a dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných, ale v súlade s prílohou 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 od prevádzok na porážku hydiny, ktoré nepodporovali zber, prepravu, spracovanie a likvidáciu vedľajších produktov vytvorených pri porážke hydiny. Dovozcovia hydiny a hospodárske subjekty narábajúce s ňou sú oslobodení od dane vzhľadom na to, že väčšina trupov dovezenej hydiny nevytvára vedľajšie produkty.

| (187) | Naproti tomu, pokiaľ ide o dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných a o hospodárske subjekty narábajúce s nimi, portugalské orgány odôvodnili, že z týchto dovezených nevykostených kusov vznikali vedľajšie produkty. |
| --- | --- |

(187)

Naproti tomu, pokiaľ ide o dovozcov jatočných tiel, jatočných polovičiek a iných nevykostených kusov hovädzieho dobytka a ošípaných a o hospodárske subjekty narábajúce s nimi, portugalské orgány odôvodnili, že z týchto dovezených nevykostených kusov vznikali vedľajšie produkty.

| (188) | Už počas príkazu na poskytnutie informácií a následne počas začatia konania Komisia požiadala portugalské orgány, aby zabezpečili, že dovezené výrobky môžu využívať mechanizmus rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, a dokázať tak vyčíslením, že za dané referenčné obdobie existovala peňažná ekvivalencia medzi sumami vybranými za nevykostené hovädzie a bravčové mäsové výrobky pochádzajúce z iných členských štátov a nákladmi na služby, ktoré sa údajne výhradne vzťahovali na tieto výrobky [pozri odsek 37 písm. h) rozhodnutia o začatí konania]. |
| --- | --- |

(188)

Už počas príkazu na poskytnutie informácií a následne počas začatia konania Komisia požiadala portugalské orgány, aby zabezpečili, že dovezené výrobky môžu využívať mechanizmus rovnakým spôsobom ako domáce výrobky, a dokázať tak vyčíslením, že za dané referenčné obdobie existovala peňažná ekvivalencia medzi sumami vybranými za nevykostené hovädzie a bravčové mäsové výrobky pochádzajúce z iných členských štátov a nákladmi na služby, ktoré sa údajne výhradne vzťahovali na tieto výrobky [pozri odsek 37 písm. h) rozhodnutia o začatí konania].

| (189) | Portugalské orgány potvrdili, že dovezené nevykostené kusy využívali rovnakým spôsobom služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov ako domáce výrobky, ale neposkytli presné a zhodné číselné údaje v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(189)

Portugalské orgány potvrdili, že dovezené nevykostené kusy využívali rovnakým spôsobom služby zberu, prepravy, spracovania a likvidácie vedľajších mäsových produktov ako domáce výrobky, ale neposkytli presné a zhodné číselné údaje v tejto súvislosti.

| (190) | Informácie poskytnuté Komisii jej preto neumožňujú usudzovať, že daň zavedená vládnym nariadením č. 197/2002 a vyberaná z týchto dovezených výrobkov je ekvivalentná so sumou zodpovedajúcou službám, ktoré sa vzťahujú na vedľajšie produkty vytvorené týmito dovezenými výrobkami, a že v dôsledku toho dovezené výrobky mohli využívať služby financované opatrením pomoci v rovnakej miere ako domáce výrobky. |
| --- | --- |

(190)

Informácie poskytnuté Komisii jej preto neumožňujú usudzovať, že daň zavedená vládnym nariadením č. 197/2002 a vyberaná z týchto dovezených výrobkov je ekvivalentná so sumou zodpovedajúcou službám, ktoré sa vzťahujú na vedľajšie produkty vytvorené týmito dovezenými výrobkami, a že v dôsledku toho dovezené výrobky mohli využívať služby financované opatrením pomoci v rovnakej miere ako domáce výrobky.

| (191) | Podľa článku 3 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne a výrobne vaječných produktov museli platiť dane stanovené v prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 s výnimkou subjektov využívajúcich alternatívnu schému ustanovenú týmto vládnym nariadením, ktoré podliehajú daniam podľa prílohy 2, až do schválenia plánu likvidácie materiálu kategórie 3. V prípade materiálov kategórie 1 a 2 boli pred schválením plánu povinné zaplatiť 0,35 EUR/kg materiálu (článok 5 ods. 1 vládneho nariadenia č. 244/2003). |
| --- | --- |

(191)

Podľa článku 3 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 prevádzky na porážku, rozrábkarne, liahne a výrobne vaječných produktov museli platiť dane stanovené v prílohe 1 k vládnemu nariadeniu č. 197/2002 s výnimkou subjektov využívajúcich alternatívnu schému ustanovenú týmto vládnym nariadením, ktoré podliehajú daniam podľa prílohy 2, až do schválenia plánu likvidácie materiálu kategórie 3. V prípade materiálov kategórie 1 a 2 boli pred schválením plánu povinné zaplatiť 0,35 EUR/kg materiálu (článok 5 ods. 1 vládneho nariadenia č. 244/2003).

| (192) | Pokiaľ ide o zmeny zavedené vládnym nariadením č. 244/2003 do systému zdanenia, Komisia požiadala portugalské orgány, aby preukázali, že dovezené výrobky mohli využívať príslušné služby v rovnakej miere ako domáce výrobky. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o zmeny zavedené vládnym nariadením č. 244/2003 do systému zdanenia, Komisia požiadala portugalské orgány, aby preukázali, že dovezené výrobky mohli využívať príslušné služby v rovnakej miere ako domáce výrobky.

| (193) | Portugalské orgány potvrdili, že daň zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 sa opierala o skutočne vytvorené vedľajšie produkty a že dovezené výrobky využívali príslušné služby v rovnakej miere. Naproti tomu Komisia konštatuje, že portugalské orgány nedodali číselné údaje podopierajúce tieto tvrdenia. |
| --- | --- |

(193)

Portugalské orgány potvrdili, že daň zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 sa opierala o skutočne vytvorené vedľajšie produkty a že dovezené výrobky využívali príslušné služby v rovnakej miere. Naproti tomu Komisia konštatuje, že portugalské orgány nedodali číselné údaje podopierajúce tieto tvrdenia.

| (194) | Keďže nejestvujú informácie na overenie, Komisia z toho nemôže vyvodiť, že daň zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 bola ekvivalentná sume zodpovedajúcej službám, ktoré sa vzťahovali na vedľajšie produkty vytvorené týmito dovezenými výrobkami a že v dôsledku toho dovezené výrobky mohli využívať služby financované opatrením pomoci v rovnakej miere ako domáce výrobky. |
| --- | --- |

(194)

Keďže nejestvujú informácie na overenie, Komisia z toho nemôže vyvodiť, že daň zavedená vládnym nariadením č. 244/2003 bola ekvivalentná sume zodpovedajúcej službám, ktoré sa vzťahovali na vedľajšie produkty vytvorené týmito dovezenými výrobkami a že v dôsledku toho dovezené výrobky mohli využívať služby financované opatrením pomoci v rovnakej miere ako domáce výrobky.

| (195) | Komisia konštatuje, že systém zdanenia zavedený na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a prechodnej schémy ustanovenej článkom 3 ods. 2 a článkom 5 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 nie je v súlade s článkom 110 ZFEÚ z dôvodu existencie potenciálne diskriminačného systému voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, v prípade ktorých sa musí tiež uhrádzať daň. |
| --- | --- |

(195)

Komisia konštatuje, že systém zdanenia zavedený na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a prechodnej schémy ustanovenej článkom 3 ods. 2 a článkom 5 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 nie je v súlade s článkom 110 ZFEÚ z dôvodu existencie potenciálne diskriminačného systému voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, v prípade ktorých sa musí tiež uhrádzať daň.

VI.   ZÁVERY

| (196) | Komisia vyslovila poľutovanie, že Portugalsko neoprávnene poskytlo pomoc v prospech zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(196)

Komisia vyslovila poľutovanie, že Portugalsko neoprávnene poskytlo pomoc v prospech zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (197) | Pomoc v prospech zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov dodržiavala ustanovenia Spoločenstva uplatniteľné na úrovni príjemcov. Naproti tomu financovanie tejto pomoci systémom zdanenia zavedeným na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a prechodnej schémy zavedenej článkom 3 ods. 2 a článkom 5 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 nie je zlučiteľné s vnútorným trhom z dôvodu potenciálne diskriminačného účinku voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, v prípade ktorých sa musí tiež platiť daň. |
| --- | --- |

(197)

Pomoc v prospech zberu, prepravy, spracovania a likvidácie odpadu z bitúnkov dodržiavala ustanovenia Spoločenstva uplatniteľné na úrovni príjemcov. Naproti tomu financovanie tejto pomoci systémom zdanenia zavedeným na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 a prechodnej schémy zavedenej článkom 3 ods. 2 a článkom 5 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 nie je zlučiteľné s vnútorným trhom z dôvodu potenciálne diskriminačného účinku voči výrobkom dovezeným z ostatných členských štátov, v prípade ktorých sa musí tiež platiť daň.

| (198) | Komisia pokladá za vhodné v tomto konkrétnom prípade prijať podmienečné rozhodnutie s využitím možnosti v súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999, podľa ktorého môže Komisia pripojiť k svojmu kladnému rozhodnutiu podmienky umožňujúce, aby uznala zlučiteľnosť so spoločným trhom, a záväzky umožňujúce, aby kontrolovala dodržiavanie jej rozhodnutia. |
| --- | --- |

(198)

Komisia pokladá za vhodné v tomto konkrétnom prípade prijať podmienečné rozhodnutie s využitím možnosti v súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999, podľa ktorého môže Komisia pripojiť k svojmu kladnému rozhodnutiu podmienky umožňujúce, aby uznala zlučiteľnosť so spoločným trhom, a záväzky umožňujúce, aby kontrolovala dodržiavanie jej rozhodnutia.

| (199) | Na nápravu porušenia článku 110 ZFEÚ a na retroaktívne zrušenie potenciálnej diskriminácie musí Portugalsko vrátiť časť dane vyrubenej z výrobkov pochádzajúcich z ostatných členských štátov v lehote a za podmienok stanovených Komisiou. Náprava tohto porušenia by zabezpečila zlučiteľnosť príslušnej pomoci so zmluvou. |
| --- | --- |

(199)

Na nápravu porušenia článku 110 ZFEÚ a na retroaktívne zrušenie potenciálnej diskriminácie musí Portugalsko vrátiť časť dane vyrubenej z výrobkov pochádzajúcich z ostatných členských štátov v lehote a za podmienok stanovených Komisiou. Náprava tohto porušenia by zabezpečila zlučiteľnosť príslušnej pomoci so zmluvou.

| (200) | Komisia stanovuje podmienky, ktoré treba pri uvedenom vrátení dodržať. Portugalsko tak musí vrátiť osobám, ktoré uhradili daň, časť tejto dane vyrubenej z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov odo dňa, keď sa začala uplatňovať daň ustanovená vládnym nariadením č. 197/2002, do dňa posledného uplatnenia tejto dane pred skončením platnosti prechodnej schémy zavedenej vládnym nariadením č. 244/2003. Na tento účel Portugalsko dohliadne na dodržiavanie týchto podmienok:






  — | ak poplatníci zodpovední za platenie dane môžu poskytnúť dôkaz, že daň bola vyrubená z výrobkov dovezených z iných členských štátov, môžu požadovať vrátenie úmernej časti výnosu z dane určenej na financovanie časti pomoci, ktorú získali výlučne domáce výrobky. Tieto žiadosti o vrátenie sa predložia v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnym právom a v nijakom prípade nie kratšej ako šesť mesiacov od uverejnenia tohto rozhodnutia, |
| --- | --- | --- |

(200)

Komisia stanovuje podmienky, ktoré treba pri uvedenom vrátení dodržať. Portugalsko tak musí vrátiť osobám, ktoré uhradili daň, časť tejto dane vyrubenej z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov odo dňa, keď sa začala uplatňovať daň ustanovená vládnym nariadením č. 197/2002, do dňa posledného uplatnenia tejto dane pred skončením platnosti prechodnej schémy zavedenej vládnym nariadením č. 244/2003. Na tento účel Portugalsko dohliadne na dodržiavanie týchto podmienok:

—

ak poplatníci zodpovední za platenie dane môžu poskytnúť dôkaz, že daň bola vyrubená z výrobkov dovezených z iných členských štátov, môžu požadovať vrátenie úmernej časti výnosu z dane určenej na financovanie časti pomoci, ktorú získali výlučne domáce výrobky. Tieto žiadosti o vrátenie sa predložia v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnym právom a v nijakom prípade nie kratšej ako šesť mesiacov od uverejnenia tohto rozhodnutia,

| — | Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie, ktorá dolieha na dovezené výrobky. Na tento účel Portugalsko preverí v priebehu referenčného obdobia peňažnú ekvivalenciu medzi sumami celkovo vybranými z domácich výrobkov na základe posudzovanej dane a výhodami, ktoré sa vzťahujú výlučne na tieto výrobky, |
| --- | --- |

—

Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie, ktorá dolieha na dovezené výrobky. Na tento účel Portugalsko preverí v priebehu referenčného obdobia peňažnú ekvivalenciu medzi sumami celkovo vybranými z domácich výrobkov na základe posudzovanej dane a výhodami, ktoré sa vzťahujú výlučne na tieto výrobky,

| — | vrátenie sa musí uskutočniť najneskôr do šiestich mesiacov po predložení žiadosti, |
| --- | --- |

—

vrátenie sa musí uskutočniť najneskôr do šiestich mesiacov po predložení žiadosti,

| — | vrátené sumy sa musia aktualizovať pri zohľadnení úrokov od dátumu, ku ktorému bola daň vybraná, až do dátumu skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej metódou stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (54), |
| --- | --- |

—

vrátené sumy sa musia aktualizovať pri zohľadnení úrokov od dátumu, ku ktorému bola daň vybraná, až do dátumu skutočného vrátenia. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej metódou stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (54),

| — | portugalské orgány prijmú každý primeraný dôkaz, ktorý im poskytnú poplatníci o zaplatení daní, ktoré uhradili ako daň z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov, |
| --- | --- |

—

portugalské orgány prijmú každý primeraný dôkaz, ktorý im poskytnú poplatníci o zaplatení daní, ktoré uhradili ako daň z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov,

| — | právo na vrátenie daní nesmie podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že daň nebola prenesená, |
| --- | --- |

—

právo na vrátenie daní nesmie podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že daň nebola prenesená,

| — | ak poplatník daň ešte nezaplatil, portugalské orgány výslovne odstúpia od platby úmernej časti tejto dane vzťahujúcej sa na výrobky dovezené z iných členských štátov, v prípade ktorej je preukázané, že je určená na financovanie časti pomoci určenej výlučne domácim výrobkom. Takisto sa vzdajú prípadných súvisiacich úrokov z omeškania, |
| --- | --- |

—

ak poplatník daň ešte nezaplatil, portugalské orgány výslovne odstúpia od platby úmernej časti tejto dane vzťahujúcej sa na výrobky dovezené z iných členských štátov, v prípade ktorej je preukázané, že je určená na financovanie časti pomoci určenej výlučne domácim výrobkom. Takisto sa vzdajú prípadných súvisiacich úrokov z omeškania,

| — | ak Komisia o to požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu preukazujúcu riadne plnenie opatrenia týkajúceho sa vrátania súm, |
| --- | --- |

—

ak Komisia o to požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu preukazujúcu riadne plnenie opatrenia týkajúceho sa vrátania súm,

| — | ak už bola vyrubená daň s podobným cieľom v inom členskom štáte z rovnakých výrobkov, ktoré boli zdanené v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú vrátiť poplatníkom tú časť dane, ktorá bola vyrubená z výrobkov pochádzajúcich z tohto iného členského štátu, |
| --- | --- |

—

ak už bola vyrubená daň s podobným cieľom v inom členskom štáte z rovnakých výrobkov, ktoré boli zdanené v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú vrátiť poplatníkom tú časť dane, ktorá bola vyrubená z výrobkov pochádzajúcich z tohto iného členského štátu,

| — | Portugalsko sa zaväzuje oboznámiť s týmto rozhodnutím všetkých potenciálnych platcov tejto dane, |
| --- | --- |

—

Portugalsko sa zaväzuje oboznámiť s týmto rozhodnutím všetkých potenciálnych platcov tejto dane,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc priznaná Portugalskom na základe vládneho nariadenia č. 393-B/98 zo 4. decembra 1998 je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

1.   Štátna pomoc priznaná Portugalskom na základe vládneho nariadenia č. 197/2002 z 25. septembra 2002 a prechodnej schémy ustanovenej článkom 3 ods. 2 vládneho nariadenia č. 244/2003 zo 7. októbra 2003 je zlučiteľná s vnútorným trhom pod podmienkou, že Portugalsko vráti platcom dane časť dane vyrubenej z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov od dátumu začatia uplatňovania dane podľa vládneho nariadenia č. 197/2002 do dátumu posledného uplatnenia tejto dane pred skončením platnosti prechodnej schémy zavedenej vládnym nariadením č. 244/2003.

2.   V záujme toho bude Portugalsko dohliadať na dodržiavanie týchto podmienok:

| — | ak poplatníci zodpovední za platbu dane môžu poskytnúť dôkaz, že daň bola vyrubená z výrobkov dovezených z iných štátov, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu z dane určenej na financovanie časti pomoci, ktorú získali výlučne domáce výrobky. Tieto žiadosti o vrátenie sa predložia v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnym právom a v nijakom prípade kratšej ako šesť mesiacov od uverejnenia tohto rozhodnutia, |
| --- | --- |

—

ak poplatníci zodpovední za platbu dane môžu poskytnúť dôkaz, že daň bola vyrubená z výrobkov dovezených z iných štátov, môžu požadovať vrátenie pomernej časti výnosu z dane určenej na financovanie časti pomoci, ktorú získali výlučne domáce výrobky. Tieto žiadosti o vrátenie sa predložia v lehote stanovenej v súlade s vnútroštátnym právom a v nijakom prípade kratšej ako šesť mesiacov od uverejnenia tohto rozhodnutia,

| — | Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie, ktorá dolieha na dovezené výrobky. Na tento účel Portugalsko preverí v priebehu referenčného obdobia peňažnú ekvivalenciu medzi sumami celkovo vybranými z domácich výrobkov na základe uvažovanej dane a výhodami, ktoré sa vzťahujú výlučne na tieto výrobky, |
| --- | --- |

—

Portugalsko určí mieru prípadnej diskriminácie, ktorá dolieha na dovezené výrobky. Na tento účel Portugalsko preverí v priebehu referenčného obdobia peňažnú ekvivalenciu medzi sumami celkovo vybranými z domácich výrobkov na základe uvažovanej dane a výhodami, ktoré sa vzťahujú výlučne na tieto výrobky,

| — | vrátenie dane sa musí uskutočniť najneskôr do šiestich mesiacov po predložení žiadosti, |
| --- | --- |

—

vrátenie dane sa musí uskutočniť najneskôr do šiestich mesiacov po predložení žiadosti,

| — | vrátené sumy sa musia aktualizovať so zreteľom na úroky od dátumu, ku ktorému bola daň vybraná, až do dátumu skutočného vrátenia sumy. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej spôsobom stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (55), |
| --- | --- |

—

vrátené sumy sa musia aktualizovať so zreteľom na úroky od dátumu, ku ktorému bola daň vybraná, až do dátumu skutočného vrátenia sumy. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej spôsobom stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (55),

| — | portugalské orgány prijmú každý primeraný dôkaz, ktorý im poskytnú poplatníci o zaplatení daní, ktoré uhradili ako daň z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov, |
| --- | --- |

—

portugalské orgány prijmú každý primeraný dôkaz, ktorý im poskytnú poplatníci o zaplatení daní, ktoré uhradili ako daň z výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov,

| — | právo na vrátenie daní nesmie podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že daň nebola prenesená, |
| --- | --- |

—

právo na vrátenie daní nesmie podliehať ďalším podmienkam, najmä podmienke, že daň nebola prenesená,

| — | ak platca ešte nezaplatil daň, portugalské orgány výslovne odstúpia od platby pomernej časti tejto dane uloženej na výrobky dovezené z iných členských štátov, v prípade ktorej je dokázané, že je určená na financovanie časti pomoci určenej výlučne domácim výrobkom. Takisto sa vzdajú prípadných súvisiacich úrokov z omeškania, |
| --- | --- |

—

ak platca ešte nezaplatil daň, portugalské orgány výslovne odstúpia od platby pomernej časti tejto dane uloženej na výrobky dovezené z iných členských štátov, v prípade ktorej je dokázané, že je určená na financovanie časti pomoci určenej výlučne domácim výrobkom. Takisto sa vzdajú prípadných súvisiacich úrokov z omeškania,

| — | ak Komisia o to požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu preukazujúcu riadne vykonanie opatrenia týkajúceho sa vrátenia súm, |
| --- | --- |

—

ak Komisia o to požiada, Portugalsko sa zaväzuje predložiť úplnú správu preukazujúcu riadne vykonanie opatrenia týkajúceho sa vrátenia súm,

| — | ak už bola v inom členskom štáte vyrubená daň na podobné účely z rovnakých výrobkov, ktoré boli zdanené v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú uhradiť poplatníkom tú časť dane, ktorá bola vyrubená z výrobkov pochádzajúcich z tohto iného členského štátu, |
| --- | --- |

—

ak už bola v inom členskom štáte vyrubená daň na podobné účely z rovnakých výrobkov, ktoré boli zdanené v Portugalsku, portugalské orgány sa zaväzujú uhradiť poplatníkom tú časť dane, ktorá bola vyrubená z výrobkov pochádzajúcich z tohto iného členského štátu,

| — | Portugalsko sa zaväzuje oboznámiť s týmto rozhodnutím všetkých potenciálnych platcov dane. |
| --- | --- |

—

Portugalsko sa zaväzuje oboznámiť s týmto rozhodnutím všetkých potenciálnych platcov dane.

Článok 3

Portugalsko do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia informuje Komisiu o opatreniach, ktoré prijalo na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.

V Bruseli 13. júla 2011

Za Komisiu

Dacian CIOLOȘ

člen Komisie

---

(1)  Diário da República, I Série-A, č. 222 z 25. septembra 2002, s. 6535.

1

Diário da República

(2)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Rozhodnutie K(2006) 576, oznámené Portugalsku listom SG(2006) D/200772 z 21. februára 2006.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 109, 13.5.2009, s. 9.

4

(5)  Ú. v. ES L 311, 20.11.1998, s. 23.

5

(6)  Diário da República, I Série-A, č. 280 zo 4. decembra 1998, s. 6708.

6

Diário da República

(7)  Diário da República, I Série-A, č. 132 z 8. júna 1999, s. 3171.

7

Diário da República

(8)  Ú. v. ES L 328, 28.11.1997, s. 1.

8

(9)  Diário da República, II Série, č. 20 z 25. januára 1999, s. 935.

9

Diário da República

(10)  Diário da República, II Série, č. 82 zo 6. apríla 2001, s. 6270.

10

Diário da República

(11)  Diário da República, II Série, č. 42 z 19. februára 2002, s. 3158.

11

Diário da República

(12)  Ú. v. ES L 303, 7.12.2000, s. 32.

12

(13)  Ú. v. ES L 132, 15.5.2001, s. 17.

13

(14)  Ú. v. ES L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  Diário da República, I Série A, č. 232 zo 7. októbra 2003, s. 6603.

15

Diário da República

(16)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003 vo veci C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, Zb. 2003, s. I-7747.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 344, 20.11.2004, s. 12.

17

(18)  Spoločný výnos č. 96/99 z 25. januára 1999, spoločný výnos č. 324/2001 zo 6. apríla 2001 a spoločný výnos č. 124/2002 z 19. februára 2002.

18

(19)  Ú. v. ES C 324, 24.12.2002, s. 2.

19

(20)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 1; EE 03 F9, s. 86.

20

(21)  Ú. v. EÚ L 307, 25.11.2005, s. 2.

21

(22)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21.

22

(23)  Ú. v. EÚ L 258, 4.10.2007, s. 3.

23

(24)  Ú. v. ES L 148, 28.6.1968, s. 24; EE 03 F2, s. 157.

24

(25)  Ú. v. ES L 312, 20.11.1998, s. 1.

25

(26)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 77; EE 03 F9, s. 151.

26

(27)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2006, s. 1.

27

(28)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

29

(30)  Už citovaný rozsudok Altmark, bod 84.

30

(31)  Rozsudok z 22. mája 2003 vo veci C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio, Zb. s. I-5263, bod 83.

31

(32)  Už citovaný rozsudok, bod 88 a nasl.

32

(33)  Ú. v. ES L 363, 27.12.1990, s. 51.

33

(34)  Ú. v. ES L 294, 28.10.1997, s. 7.

34

(35)  Ú. v. ES L 204, 4.8.1999, s. 37.

35

(36)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. mája 2000 vo veci C-209/98, Entreprenørforeningens Affalds/Miljøsektion (FFAD)/Københavns Kommune, Zb. 2000, s. I-3743, bod 75; pozri aj rozsudok Súdneho dvora z 20. novembra 2003 vo veci C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/ GEMO SA, Zb. 2003, s. I-13769, bod 21.

36

(37)  Už citovaná, bod 26.

37

(38)  Už citovaná, bod 31.

38

(39)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2003 v spoločných veciach C-261/01 a C-262/01, Belgische Staat/Eugène van Calster a Felix Cleeren a Openbaar Slachthuis NV, Zb. 2003, s. I-12272, bod 51.

39

(40)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. januára 2005 vo veci C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord- Brabant/Staatssecretaris van Financiën, Zb. 2005, s. I-85, bod 26.

40

(41)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júla 2004 vo veci C-345/02, Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV a Rinck Opticiëns BV/Hoofdbedrijfschap Ambachten, Zb. 2004, s. I-7139, bod 41; pozri aj rozsudok Súdu prvého stupňa z 20. septembra 2007 vo veci T-136/05, EARL Salvat père & fils a i. /Komisia, Zb., s. II-4063, bod 161 a nasl.

41

(42)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 1979 vo veci C-730/79, Philip Morris Holland/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12.

42

(43)  Produkcia hovädzieho mäsa v EÚ (15) v roku 1999 dosiahla 7 691 101 ton a 7 466 476 ton v roku 2002, z toho v Portugalsku bolo v roku 1999 vyrobených 95 765 ton a 105 019 ton v roku 2002. Výroba bravčového mäsa dosiahla v roku 1999 v EÚ (15) 17 983 476 ton a 17 729 855 ton v roku 2002, z toho Portugalsko vyrobilo 344 209 ton v roku 1999 a 328 038 ton v roku 2002 (zdroj Eurostat).

43

(44)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 29. septembra 2000 vo veci T-55/99, CETM/Komisia, Zb. s. II-3213, bod 86; rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991 vo veci C-303/88, Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, bod 27.

44

(45)  Už citovaný rozsudok Van Calster e a., bod 51.

45

(46)  Správa Komisie — Služby všeobecného záujmu v Európe (2001/C 17/04) (Ú. v. ES C 17, 19.1.2001, s. 4).

46

(47)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

47

(48)  Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67.

48

(49)  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

49

(50)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

50

(51)  Pozri bod 194 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1).

51

(52)  Smernica Rady 82/894/EHS z 21.12.1982 týkajúca sa hlásenia nákaz zvierat v Spoločenstve (Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 58).

52

(53)  Rozsudok z 25. júna 1970 vo veci 47/69, Francúzsko/Komisia, Zb. 1970, s. 487, bod 20.

53

(54)  Oznámenie Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3).

54

(55)  Pozri poznámku pod čiarou č. 54.

55

---

| 19.10.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 274/36

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 27. júla 2011

týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú poskytlo Belgicko na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) hovädzieho dobytka [štátna pomoc C 44/08 (ex NN 45/04)]

[oznámené pod číslom K(2011) 5457]

(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)

(2011/678/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom (2),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Na základe sťažností prijatých v januári a februári 2004 Európska komisia uskutočnila predbežné skúmanie pomoci poskytnutej Belgickom na pokrytie nákladov súvisiacich s testami na skríning prenosných spongiformných encefalopatií hovädzieho dobytka (ďalej „testy na BSE“). |
| --- | --- |

(1)

Na základe sťažností prijatých v januári a februári 2004 Európska komisia uskutočnila predbežné skúmanie pomoci poskytnutej Belgickom na pokrytie nákladov súvisiacich s testami na skríning prenosných spongiformných encefalopatií hovädzieho dobytka (ďalej „testy na BSE“).

| (2) | Komisia na základe týchto sťažností poslala 27. januára 2004 belgickým orgánom list, v ktorom ich žiada o informácie týkajúce sa dotknutého opatrenia. V rovnakom čase belgické orgány oznámili opatrenie pomoci na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) u zvierat, v súlade s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej „ZFEÚ“) (listom z 23. januára 2004, ktorý bol zaevidovaný 28. januára 2004). Opatrenie bolo zapísané pod číslom N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

Komisia na základe týchto sťažností poslala 27. januára 2004 belgickým orgánom list, v ktorom ich žiada o informácie týkajúce sa dotknutého opatrenia. V rovnakom čase belgické orgány oznámili opatrenie pomoci na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) u zvierat, v súlade s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej „ZFEÚ“) (listom z 23. januára 2004, ktorý bol zaevidovaný 28. januára 2004). Opatrenie bolo zapísané pod číslom N 54/04.

| (3) | Belgické orgány poskytli Európskej komisii písomné informácie listami zo 6. februára 2004 a 14. mája 2004, ktoré boli zaevidované 11. februára 2004 a 19. mája 2004. |
| --- | --- |

(3)

Belgické orgány poskytli Európskej komisii písomné informácie listami zo 6. februára 2004 a 14. mája 2004, ktoré boli zaevidované 11. februára 2004 a 19. mája 2004.

| (4) | Listom z 19. júla 2004 Komisia informovala Belgicko, že opatrenie bolo presunuté do registra pre neoznámenú pomoc pod číslom NN 45/04, nakoľko sa ukázalo, že časť finančných prostriedkov už bola vyplatená. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 19. júla 2004 Komisia informovala Belgicko, že opatrenie bolo presunuté do registra pre neoznámenú pomoc pod číslom NN 45/04, nakoľko sa ukázalo, že časť finančných prostriedkov už bola vyplatená.

| (5) | Neformálne stretnutie medzi belgickými orgánmi a útvarmi Komisie sa uskutočnilo 1. septembra 2004. |
| --- | --- |

(5)

Neformálne stretnutie medzi belgickými orgánmi a útvarmi Komisie sa uskutočnilo 1. septembra 2004.

| (6) | Belgické orgány poskytli doplňujúce informácie listami zo 16. septembra 2004 a z 22. februára 2007, zaevidovanými 20. septembra 2004 a 22. februára 2007 v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(6)

Belgické orgány poskytli doplňujúce informácie listami zo 16. septembra 2004 a z 22. februára 2007, zaevidovanými 20. septembra 2004 a 22. februára 2007 v uvedenom poradí.

| (7) | Listom z 26. novembra 2008 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci tejto pomoci. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 26. novembra 2008 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci tejto pomoci. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu.

| (8) | Listom z 19. decembra 2008, zaevidovaným 26. decembra 2008, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Listom z 13. januára 2009 mu bola daná lehota priznaná. Belgicko zaslalo svoje pripomienky listom z 25. februára 2009, zaevidovaným 6. marca 2009. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 19. decembra 2008, zaevidovaným 26. decembra 2008, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Listom z 13. januára 2009 mu bola daná lehota priznaná. Belgicko zaslalo svoje pripomienky listom z 25. februára 2009, zaevidovaným 6. marca 2009.

| (9) | Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(9)

Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky.

| (10) | Listom zo 17. júla 2009 Komisia položila Belgicku doplňujúce otázky v súvislosti s pripomienkami Belgicka. Listom zo 4. septembra 2009, zaevidovaným 8. septembra 2009, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Odpoveď Belgicka bola doručená Komisii listom zo 16. októbra 2009, zaevidovaným 20. októbra 2009. |
| --- | --- |

(10)

Listom zo 17. júla 2009 Komisia položila Belgicku doplňujúce otázky v súvislosti s pripomienkami Belgicka. Listom zo 4. septembra 2009, zaevidovaným 8. septembra 2009, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Odpoveď Belgicka bola doručená Komisii listom zo 16. októbra 2009, zaevidovaným 20. októbra 2009.

| (11) | Dňa 2. októbra 2009 a 30. októbra 2009 sa konali dve stretnutia belgických orgánov a útvarov Komisie. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 2. októbra 2009 a 30. októbra 2009 sa konali dve stretnutia belgických orgánov a útvarov Komisie.

| (12) | Po týchto stretnutiach Belgicko poslalo 14. decembra 2009 doplňujúce informácie, ktoré boli zaevidované 16. decembra 2009. Po súčasnom vyšetrovaní belgických orgánov týkajúcom sa hospodárskej súťaže v súvislosti s možnými dohodami medzi laboratóriami, Belgicko požiadalo 21. januára 2010, 29. septembra 2010 a 17. januára 2011 o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia s týmto predĺžením lehôt súhlasila. |
| --- | --- |

(12)

Po týchto stretnutiach Belgicko poslalo 14. decembra 2009 doplňujúce informácie, ktoré boli zaevidované 16. decembra 2009. Po súčasnom vyšetrovaní belgických orgánov týkajúcom sa hospodárskej súťaže v súvislosti s možnými dohodami medzi laboratóriami, Belgicko požiadalo 21. januára 2010, 29. septembra 2010 a 17. januára 2011 o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia s týmto predĺžením lehôt súhlasila.

| (13) | Dňa 22. februára 2011 Komisia poslala poslednú žiadosť o informácie, na ktorú belgické orgány odpovedali listom zo 6. apríla 2011. Komisia súhlasila s ďalším predĺžením lehoty, aby Belgicko mohlo odpovedať na otázky v očakávaní výsledku vyšetrovania belgických orgánov týkajúceho sa hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(13)

Dňa 22. februára 2011 Komisia poslala poslednú žiadosť o informácie, na ktorú belgické orgány odpovedali listom zo 6. apríla 2011. Komisia súhlasila s ďalším predĺžením lehoty, aby Belgicko mohlo odpovedať na otázky v očakávaní výsledku vyšetrovania belgických orgánov týkajúceho sa hospodárskej súťaže.

| (14) | Belgické orgány odpovedali listom z 19. mája 2011, ktorý bol zaevidovaný 25. mája 2011. |
| --- | --- |

(14)

Belgické orgány odpovedali listom z 19. mája 2011, ktorý bol zaevidovaný 25. mája 2011.

2.   OPIS

2.1.   Chronologický prehľad
   (4)

| (15) | V januári 2004 Komisia prijala sťažnosť týkajúcu sa návrhu kráľovského výnosu, ktorého cieľom je zavedenie parafiškálnej dane na financovanie testov na BSE. |
| --- | --- |

(15)

V januári 2004 Komisia prijala sťažnosť týkajúcu sa návrhu kráľovského výnosu, ktorého cieľom je zavedenie parafiškálnej dane na financovanie testov na BSE.

| (16) | Útvary Komisie na základe tejto sťažnosti požiadali belgické orgány o vysvetlenie. Belgické orgány ako odpoveď na túto žiadosť o informácie uviedli, že od 1. januára 2001 boli testy na BSE povinné pre hovädzí dobytok starší ako 30 mesiacov alebo, v prípade dobytka odoslaného na núdzové zabitie, starší ako 24 mesiacov (5). Taktiež oznámili návrh kráľovského výnosu o financovaní skríningu TSE u zvierat (ďalej „kráľovský výnos TSE“). Tento návrh kráľovského výnosu bol zaevidovaný pod číslom N 54/04. Belgické orgány uviedli, že tento nový návrh kráľovského výnosu je zmenou a doplnením návrhu kráľovského výnosu oznámeného Belgickom v roku 2001, ktorý Komisia schválila rozhodnutím o opatrení štátnej pomoci N 21/02 z 13. februára 2002 (6), ako aj iného návrhu, v súvislosti s ktorým prebiehali s Komisiou v roku 2003 neformálne rozhovory. Žiadny z týchto dvoch návrhov však nebol implementovaný a výnos oznámený v roku 2004 je ich prepracovanou verziou. |
| --- | --- |

(16)

Útvary Komisie na základe tejto sťažnosti požiadali belgické orgány o vysvetlenie. Belgické orgány ako odpoveď na túto žiadosť o informácie uviedli, že od 1. januára 2001 boli testy na BSE povinné pre hovädzí dobytok starší ako 30 mesiacov alebo, v prípade dobytka odoslaného na núdzové zabitie, starší ako 24 mesiacov (5). Taktiež oznámili návrh kráľovského výnosu o financovaní skríningu TSE u zvierat (ďalej „kráľovský výnos TSE“). Tento návrh kráľovského výnosu bol zaevidovaný pod číslom N 54/04. Belgické orgány uviedli, že tento nový návrh kráľovského výnosu je zmenou a doplnením návrhu kráľovského výnosu oznámeného Belgickom v roku 2001, ktorý Komisia schválila rozhodnutím o opatrení štátnej pomoci N 21/02 z 13. februára 2002 (6), ako aj iného návrhu, v súvislosti s ktorým prebiehali s Komisiou v roku 2003 neformálne rozhovory. Žiadny z týchto dvoch návrhov však nebol implementovaný a výnos oznámený v roku 2004 je ich prepracovanou verziou.

| (17) | Z informácií predložených Belgickom vyplýva, že štátna pokladnica od 1. januára 2001 (7) hradila náklady na testy BSE (t. j. náklady na odber vzoriek a analýzu). Od 1. januára 2002 tieto náklady predbežne financovala Bureau d’Intervention et de Restitution belge (ďalej „BIRB“) do prijatia politického rozhodnutia o vhodnom systéme financovania. |
| --- | --- |

(17)

Z informácií predložených Belgickom vyplýva, že štátna pokladnica od 1. januára 2001 (7) hradila náklady na testy BSE (t. j. náklady na odber vzoriek a analýzu). Od 1. januára 2002 tieto náklady predbežne financovala Bureau d’Intervention et de Restitution belge (ďalej „BIRB“) do prijatia politického rozhodnutia o vhodnom systéme financovania.

| (18) | Po určitých pripomienkach útvarov Komisie v súvislosti s oznámeným návrhom kráľovského výnosu (N 54/04) belgické orgány predložili v máji 2004 nový návrh kráľovského výnosu v snahe o zapracovanie pripomienok Komisie, v ktorom sa ustanovuje systém poplatkov za služby vo výške 10,70 EUR za jeden kus hovädzieho dobytka odvedeného na bitúnok po 1. januári 2003, pri ktorom sa vyžaduje rýchle otestovanie na BSE. Belgické orgány uviedli, že testy uskutočnené a predbežne financované v roku 2002, boli v plnej výške financované formou nepriamej štátnej pomoci, t. j. parafiškálnymi daňami. Belgické orgány ďalej uviedli, že maximálna suma 40 EUR na jeden test bola od 1. januára 2003 financovaná prostredníctvom parafiškálnych daní. Belgické orgány poskytli podrobné tabuľky obsahujúce náklady na testy na BSE od roku 2003 a prognózy financovania týchto testov prostredníctvom parafiškálnych daní a poplatkov za služby. Belgické orgány uviedli, že plánované dátumy na uplatňovanie režimu financovania boli 1. júl 2004 pre poplatky za služby a 1. január 2005 pre parafiškálne dane. |
| --- | --- |

(18)

Po určitých pripomienkach útvarov Komisie v súvislosti s oznámeným návrhom kráľovského výnosu (N 54/04) belgické orgány predložili v máji 2004 nový návrh kráľovského výnosu v snahe o zapracovanie pripomienok Komisie, v ktorom sa ustanovuje systém poplatkov za služby vo výške 10,70 EUR za jeden kus hovädzieho dobytka odvedeného na bitúnok po 1. januári 2003, pri ktorom sa vyžaduje rýchle otestovanie na BSE. Belgické orgány uviedli, že testy uskutočnené a predbežne financované v roku 2002, boli v plnej výške financované formou nepriamej štátnej pomoci, t. j. parafiškálnymi daňami. Belgické orgány ďalej uviedli, že maximálna suma 40 EUR na jeden test bola od 1. januára 2003 financovaná prostredníctvom parafiškálnych daní. Belgické orgány poskytli podrobné tabuľky obsahujúce náklady na testy na BSE od roku 2003 a prognózy financovania týchto testov prostredníctvom parafiškálnych daní a poplatkov za služby. Belgické orgány uviedli, že plánované dátumy na uplatňovanie režimu financovania boli 1. júl 2004 pre poplatky za služby a 1. január 2005 pre parafiškálne dane.

| (19) | Keďže podľa oznámeného kráľovského výnosu bola pomoc už poskytnutá a dane vyberané od 1. januára 2002, opatrenie bolo zaevidované 19. júla 2004 pod číslom NN 45/04 ako neoznámené. Oznámenie zaevidované pod číslom N 54/04 Belgicko stiahlo. |
| --- | --- |

(19)

Keďže podľa oznámeného kráľovského výnosu bola pomoc už poskytnutá a dane vyberané od 1. januára 2002, opatrenie bolo zaevidované 19. júla 2004 pod číslom NN 45/04 ako neoznámené. Oznámenie zaevidované pod číslom N 54/04 Belgicko stiahlo.

| (20) | Z informácií predložených Belgickom v roku 2004 vyplýva, že všeobecným zámerom bolo predbežné financovanie testov s neskorším spätným preplatením tejto sumy, pričom myšlienka spočívala v pridelení určitej časti príspevkov na preplatenie nákladov predbežne financovaných testov. |
| --- | --- |

(20)

Z informácií predložených Belgickom v roku 2004 vyplýva, že všeobecným zámerom bolo predbežné financovanie testov s neskorším spätným preplatením tejto sumy, pričom myšlienka spočívala v pridelení určitej časti príspevkov na preplatenie nákladov predbežne financovaných testov.

| (21) | Belgické orgány vo svojom liste zo 16. septembra 2004 uviedli nový návrh kráľovského výnosu, ktorý ponecháva do budúcnosti myšlienku poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka. Celková suma uvedená v tomto novom návrhu kráľovského výnosu by mala slúžiť na financovanie testov na BSE u hovädzieho dobytka, ktorý bude zabitý po nadobudnutí účinnosti daného návrhu. Preplácanie súm prekračujúcich 40 EUR povolených usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutými hospodárskymi zvieratami a odpadom z bitúnkov (8) z 24. decembra 2002 (ďalej „usmernenia TSE“), a predbežne financovaných po 1. januári 2003, bude predmetom ďalšieho návrhu predloženého Komisii, ktorý sa bude zameriavať na preplácanie uvedeného predbežného financovania. Tento kráľovský výnos bol prijatý 15. októbra 2004 (9) a vstúpil do platnosti 1. decembra 2004. |
| --- | --- |

(21)

Belgické orgány vo svojom liste zo 16. septembra 2004 uviedli nový návrh kráľovského výnosu, ktorý ponecháva do budúcnosti myšlienku poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka. Celková suma uvedená v tomto novom návrhu kráľovského výnosu by mala slúžiť na financovanie testov na BSE u hovädzieho dobytka, ktorý bude zabitý po nadobudnutí účinnosti daného návrhu. Preplácanie súm prekračujúcich 40 EUR povolených usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutými hospodárskymi zvieratami a odpadom z bitúnkov (8) z 24. decembra 2002 (ďalej „usmernenia TSE“), a predbežne financovaných po 1. januári 2003, bude predmetom ďalšieho návrhu predloženého Komisii, ktorý sa bude zameriavať na preplácanie uvedeného predbežného financovania. Tento kráľovský výnos bol prijatý 15. októbra 2004 (9) a vstúpil do platnosti 1. decembra 2004.

| (22) | Podľa informácií od belgických orgánov dosiahla celková výška predbežne financovaných výdavkov nad maximálnu sumu 40 EUR za obdobie medzi 1. januárom 2003 (10) a 30. júnom 2004 sumu 15 237 646 EUR. Podľa belgických orgánov sa od 30. júna 2004 maximálna suma 40 EUR dodržiavala (11). |
| --- | --- |

(22)

Podľa informácií od belgických orgánov dosiahla celková výška predbežne financovaných výdavkov nad maximálnu sumu 40 EUR za obdobie medzi 1. januárom 2003 (10) a 30. júnom 2004 sumu 15 237 646 EUR. Podľa belgických orgánov sa od 30. júna 2004 maximálna suma 40 EUR dodržiavala (11).

| (23) | Belgické orgány poskytli v tom istom liste zo 16. septembra 2004 dva súbory informácií, v súlade s článkom 19 nariadenia Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov (12). |
| --- | --- |

(23)

Belgické orgány poskytli v tom istom liste zo 16. septembra 2004 dva súbory informácií, v súlade s článkom 19 nariadenia Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov (12).

| (24) | Tieto dve opatrenia boli predmetom dvoch výnimiek zaevidovaných pod číslami XA 53/04 a XA 54/04. Podľa bodu 19 a nasl. rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 53/04, vzťahuje na predbežné financovanie testov na BSE (13) s maximálnou prípustnou pomocou vo výške 40 EUR na test a zaviedlo sa 1. januára 2003. Právnym základom tohto opatrenia je zákon z 27. decembra 2002 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2003. Opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 54/04, stanovuje maximálnu prípustnú pomoc vo výške 33,38 EUR na test a zaviedlo sa 15. októbra 2004. Toto opatrenie pomoci má neobmedzené trvanie. Jeho právnym základom je zákon z 27. decembra 2003 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2004. |
| --- | --- |

(24)

Tieto dve opatrenia boli predmetom dvoch výnimiek zaevidovaných pod číslami XA 53/04 a XA 54/04. Podľa bodu 19 a nasl. rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 53/04, vzťahuje na predbežné financovanie testov na BSE (13) s maximálnou prípustnou pomocou vo výške 40 EUR na test a zaviedlo sa 1. januára 2003. Právnym základom tohto opatrenia je zákon z 27. decembra 2002 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2003. Opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 54/04, stanovuje maximálnu prípustnú pomoc vo výške 33,38 EUR na test a zaviedlo sa 15. októbra 2004. Toto opatrenie pomoci má neobmedzené trvanie. Jeho právnym základom je zákon z 27. decembra 2003 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2004.

| (25) | V tom istom liste zo 16. septembra 2004 belgické orgány ako odpoveď na otázky útvarov Komisie uviedli, že laboratóriá určené na vykonávanie testov musia spĺňať veľmi konkrétne podmienky, aby mohli vykonávať predmetné analýzy. |
| --- | --- |

(25)

V tom istom liste zo 16. septembra 2004 belgické orgány ako odpoveď na otázky útvarov Komisie uviedli, že laboratóriá určené na vykonávanie testov musia spĺňať veľmi konkrétne podmienky, aby mohli vykonávať predmetné analýzy.

| (26) | V krátkom čase po listoch zo 14. mája 2004 a 16. septembra 2004 belgické orgány oznámili dva nové návrhy kráľovských výnosov o financovaní aktivít Federálnej agentúry pre bezpečnosť potravinového reťazca (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, ďalej „AFSCA“). Cieľom týchto opatrení bolo zavedenie príspevku a poplatku za služby vzťahujúcich sa na aktivity agentúry AFSCA. Dotknuté opatrenia boli predmetom rozhodnutia K(2005)4203 z 9. novembra 2005 o štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (ďalej „rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05“) spomenutého v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Tieto opatrenia boli prijaté kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o príspevkoch podľa článku 4 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (14), ako aj kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o poplatkoch za služby podľa článku 5 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (15). Tieto dva kráľovské výnosy nadobudli účinnosť 1. januára 2006. Kráľovským výnosom o príspevkoch sa ruší kráľovský výnos z 15. októbra 2004 spomenutý v odôvodnení 21. |
| --- | --- |

(26)

V krátkom čase po listoch zo 14. mája 2004 a 16. septembra 2004 belgické orgány oznámili dva nové návrhy kráľovských výnosov o financovaní aktivít Federálnej agentúry pre bezpečnosť potravinového reťazca (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, ďalej „AFSCA“). Cieľom týchto opatrení bolo zavedenie príspevku a poplatku za služby vzťahujúcich sa na aktivity agentúry AFSCA. Dotknuté opatrenia boli predmetom rozhodnutia K(2005)4203 z 9. novembra 2005 o štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (ďalej „rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05“) spomenutého v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Tieto opatrenia boli prijaté kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o príspevkoch podľa článku 4 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (14), ako aj kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o poplatkoch za služby podľa článku 5 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (15). Tieto dva kráľovské výnosy nadobudli účinnosť 1. januára 2006. Kráľovským výnosom o príspevkoch sa ruší kráľovský výnos z 15. októbra 2004 spomenutý v odôvodnení 21.

| (27) | Kráľovský výnos o poplatkoch konkrétne ustanovuje povinnosť pre bitúnok uhrádzať poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka alebo jednokopytníka. Na druhej strane kráľovský výnos o príspevkoch stanovuje financovanie časti testov na BSE, ktoré sa budú financovať z rôznych sektorov. Celkové náklady na test na BSE sú 44,08 EUR, z toho na odber vzorky 12 EUR (z toho 10,70 EUR financuje bitúnok podľa kráľovského výnosu o poplatkoch za služby a 1,30 EUR sa financuje z príspevku) a zvyšných 32,08 EUR je financovaných z príspevku, a sumu vypláca agentúra AFSCA priamo laboratóriám. Komisia dospela v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 k záveru, že financovanie AFSCA formou poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie náhodných všeobecných kontrol paušálnymi príspevkami nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie časti nákladov na testy na BSE príspevkami predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom, a že financovanie výdavkov na ostatné testy/kontroly spojené s výrobou/uvádzaním na trh predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(27)

Kráľovský výnos o poplatkoch konkrétne ustanovuje povinnosť pre bitúnok uhrádzať poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka alebo jednokopytníka. Na druhej strane kráľovský výnos o príspevkoch stanovuje financovanie časti testov na BSE, ktoré sa budú financovať z rôznych sektorov. Celkové náklady na test na BSE sú 44,08 EUR, z toho na odber vzorky 12 EUR (z toho 10,70 EUR financuje bitúnok podľa kráľovského výnosu o poplatkoch za služby a 1,30 EUR sa financuje z príspevku) a zvyšných 32,08 EUR je financovaných z príspevku, a sumu vypláca agentúra AFSCA priamo laboratóriám. Komisia dospela v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 k záveru, že financovanie AFSCA formou poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie náhodných všeobecných kontrol paušálnymi príspevkami nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie časti nákladov na testy na BSE príspevkami predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom, a že financovanie výdavkov na ostatné testy/kontroly spojené s výrobou/uvádzaním na trh predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (28) | V decembri 2006 poslala Komisia Belgicku nové otázky v súvislosti s prípadom NN 45/04. Tieto otázky sa týkali najmä spätného preplácania súm vyplatených v rámci predbežného financovania po 1. januári 2003. |
| --- | --- |

(28)

V decembri 2006 poslala Komisia Belgicku nové otázky v súvislosti s prípadom NN 45/04. Tieto otázky sa týkali najmä spätného preplácania súm vyplatených v rámci predbežného financovania po 1. januári 2003.

| (29) | Belgické orgány vo svojej odpovedi z 22. februára 2007 uviedli svoj úmysel uskutočniť celkové preplatenie všetkých výdavkov spojených s analýzami BSE za obdobie 15 rokov. V praxi sa zaviedlo solidárne vracanie prostriedkov prostredníctvom nového systému financovania AFSCA. Každý prevádzkovateľ platí od 1. januára 2006 agentúre AFSCA členský príspevok a časť z tohto príspevku je určená na vrátenie minulých výdavkov spojených s predbežným financovaním testov na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému. |
| --- | --- |

(29)

Belgické orgány vo svojej odpovedi z 22. februára 2007 uviedli svoj úmysel uskutočniť celkové preplatenie všetkých výdavkov spojených s analýzami BSE za obdobie 15 rokov. V praxi sa zaviedlo solidárne vracanie prostriedkov prostredníctvom nového systému financovania AFSCA. Každý prevádzkovateľ platí od 1. januára 2006 agentúre AFSCA členský príspevok a časť z tohto príspevku je určená na vrátenie minulých výdavkov spojených s predbežným financovaním testov na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému.

2.2.   Obsah sťažností, ktoré boli podané proti návrhu kráľovského výnosu TSE

| (30) | Podľa sťažností podaných proti návrhu kráľovského výnosu TSE sa príspevok vzťahuje na všetky druhy zvierat zabitých v belgických bitúnkoch a taktiež by sa mal vzťahovať na dovezené výrobky. Jeden zo sťažovateľov tvrdil, že významný podiel zvierat zabitých v belgických bitúnkoch pochádza z iných členských štátov. Podľa sťažovateľov bude príspevok diskriminačný, pokiaľ ide o dovezené zvieratá, keďže tieto príjmy sa použijú na vrátenie nákladov na testy na BSE uskutočnené na belgickom hovädzom dobytku. |
| --- | --- |

(30)

Podľa sťažností podaných proti návrhu kráľovského výnosu TSE sa príspevok vzťahuje na všetky druhy zvierat zabitých v belgických bitúnkoch a taktiež by sa mal vzťahovať na dovezené výrobky. Jeden zo sťažovateľov tvrdil, že významný podiel zvierat zabitých v belgických bitúnkoch pochádza z iných členských štátov. Podľa sťažovateľov bude príspevok diskriminačný, pokiaľ ide o dovezené zvieratá, keďže tieto príjmy sa použijú na vrátenie nákladov na testy na BSE uskutočnené na belgickom hovädzom dobytku.

2.3.   Pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania

| (31) | Predbežne treba spresniť, že začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka pomoci na financovanie skríningu TSE u zvierat v Belgicku po prvom januári 2001, ako aj mechanizmov na financovanie tejto pomoci, s výnimkou pomoci schválenej rozhodnutím Komisie z dôvodu ich zlučiteľnosti so spoločným trhom. Znamená to konkrétne, že pomoci schválené rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (vzťahujúce sa na príspevky a poplatky za služby na financovanie agentúry AFSCA) sa nebudú hodnotiť s ohľadom na ich zlučiteľnosť s pravidlami štátnej pomoci platnými v čase pridelenia pomoci. Toto rozhodnutie sa preto vzťahuje len na pomoc určenú na financovanie testov na BSE v období rokov 2001 – 2006, ako aj na ich systém financovania, keďže pomoci určené na financovanie testov na BSE v tomto období boli predbežne financované a na toto predbežné financovanie sa vzťahuje vrátenie nákladov rozložené na viac rokov. |
| --- | --- |

(31)

Predbežne treba spresniť, že začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka pomoci na financovanie skríningu TSE u zvierat v Belgicku po prvom januári 2001, ako aj mechanizmov na financovanie tejto pomoci, s výnimkou pomoci schválenej rozhodnutím Komisie z dôvodu ich zlučiteľnosti so spoločným trhom. Znamená to konkrétne, že pomoci schválené rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (vzťahujúce sa na príspevky a poplatky za služby na financovanie agentúry AFSCA) sa nebudú hodnotiť s ohľadom na ich zlučiteľnosť s pravidlami štátnej pomoci platnými v čase pridelenia pomoci. Toto rozhodnutie sa preto vzťahuje len na pomoc určenú na financovanie testov na BSE v období rokov 2001 – 2006, ako aj na ich systém financovania, keďže pomoci určené na financovanie testov na BSE v tomto období boli predbežne financované a na toto predbežné financovanie sa vzťahuje vrátenie nákladov rozložené na viac rokov.

| (32) | V záujme zrozumiteľnosti je dôležité pripomenúť terminologický rozdiel medzi poplatkom za služby a príspevkom: na jednej strane sú sadzby alebo poplatky, ktoré pokrývajú náklady za poskytnutú službu. V tomto prípade dosahujú výšku 10,70 EUR a vyberajú sa od 1. decembra 2004 na základe kráľovského výnosu TSE a následne na základe kráľovského výnosu o poplatkoch za služby financujúcich AFSCA. Na druhej strane sú odvody alebo príspevky, ktoré sa vyberajú na základe kráľovského výnosu z 10. novembra 2005, vyberá ich AFSCA a uhrádzajú ich prevádzkovatelia so sídlom na belgickom území rozdelení do 7 sektorov (pozri odôvodnenie 29 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05). |
| --- | --- |

(32)

V záujme zrozumiteľnosti je dôležité pripomenúť terminologický rozdiel medzi poplatkom za služby a príspevkom: na jednej strane sú sadzby alebo poplatky, ktoré pokrývajú náklady za poskytnutú službu. V tomto prípade dosahujú výšku 10,70 EUR a vyberajú sa od 1. decembra 2004 na základe kráľovského výnosu TSE a následne na základe kráľovského výnosu o poplatkoch za služby financujúcich AFSCA. Na druhej strane sú odvody alebo príspevky, ktoré sa vyberajú na základe kráľovského výnosu z 10. novembra 2005, vyberá ich AFSCA a uhrádzajú ich prevádzkovatelia so sídlom na belgickom území rozdelení do 7 sektorov (pozri odôvodnenie 29 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05).

| (33) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania skonštatovala, že opatrenia pomoci určené na financovanie testov na BSE sú a boli v Belgicku financované dotáciami a systémom parafiškálnych daní tvorených poplatkami za služby a príspevkami. Časť príjmov z týchto poplatkov za služby a príspevkov bola pravdepodobne použitá na preplácanie predbežného financovania testov. |
| --- | --- |

(33)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania skonštatovala, že opatrenia pomoci určené na financovanie testov na BSE sú a boli v Belgicku financované dotáciami a systémom parafiškálnych daní tvorených poplatkami za služby a príspevkami. Časť príjmov z týchto poplatkov za služby a príspevkov bola pravdepodobne použitá na preplácanie predbežného financovania testov.

| (34) | Komisia poukázala na viacero problémov a uviedla, že jej chýbajú informácie na dokončenie záverečného posúdenia dotknutých opatrení: po prvé, vyskytli sa otázky týkajúce sa existencie zvýhodnenia príjemcov služieb. Nebolo totiž jasné, či poplatky za testy na BSE pokrývali tú časť nákladov na testy, ktorú nepokrývala zlučiteľná štátna pomoc. Neboli známe presné náklady na tieto testy, ani zdroj dodatočného financovania v prípade, že by tieto poplatky za služby nestačili na pokrytie celkových nákladov na testy BSE. Nezistilo sa ani to, či podmienky, za ktorých AFSCA poskytovala služby, zodpovedali trhovým cenám, najmä preto, lebo belgické orgány zreteľne neuviedli, či výberu laboratórií predchádzalo otvorené a transparentné výberové konanie. |
| --- | --- |

(34)

Komisia poukázala na viacero problémov a uviedla, že jej chýbajú informácie na dokončenie záverečného posúdenia dotknutých opatrení: po prvé, vyskytli sa otázky týkajúce sa existencie zvýhodnenia príjemcov služieb. Nebolo totiž jasné, či poplatky za testy na BSE pokrývali tú časť nákladov na testy, ktorú nepokrývala zlučiteľná štátna pomoc. Neboli známe presné náklady na tieto testy, ani zdroj dodatočného financovania v prípade, že by tieto poplatky za služby nestačili na pokrytie celkových nákladov na testy BSE. Nezistilo sa ani to, či podmienky, za ktorých AFSCA poskytovala služby, zodpovedali trhovým cenám, najmä preto, lebo belgické orgány zreteľne neuviedli, či výberu laboratórií predchádzalo otvorené a transparentné výberové konanie.

| (35) | Po druhé, mechanizmus výberu nebol zrozumiteľný: predovšetkým príjemcovia a prispievatelia neboli jasne vymedzení a mechanizmus preplácania predbežného financovania nákladov na testy na BSE nebol jasný. Dodatočné nejasnosti vznikli aj v súvislosti s podmienkami, ktoré museli spĺňať parafiškálne dane, aby sa mohli považovať za zlučiteľné s pravidlami v oblasti štátnej pomoci, najmä pokiaľ ide o vylúčenie dovezených výrobkov z parafiškálnych daní, a v súvislosti s otázkou, či z opatrenia pomoci financovaného z týchto daní mali prospech aj vyvážané výrobky a či poplatky ovplyvňovali cenu konečných výrobkov, keďže túto určujú zmeny ponuky a dopytu na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(35)

Po druhé, mechanizmus výberu nebol zrozumiteľný: predovšetkým príjemcovia a prispievatelia neboli jasne vymedzení a mechanizmus preplácania predbežného financovania nákladov na testy na BSE nebol jasný. Dodatočné nejasnosti vznikli aj v súvislosti s podmienkami, ktoré museli spĺňať parafiškálne dane, aby sa mohli považovať za zlučiteľné s pravidlami v oblasti štátnej pomoci, najmä pokiaľ ide o vylúčenie dovezených výrobkov z parafiškálnych daní, a v súvislosti s otázkou, či z opatrenia pomoci financovaného z týchto daní mali prospech aj vyvážané výrobky a či poplatky ovplyvňovali cenu konečných výrobkov, keďže túto určujú zmeny ponuky a dopytu na voľnom trhu.

3.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ BELGICKOM

| (36) | Pripomienky Belgicka v reakcii na pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania boli Komisii doručené 27. februára 2009. Možno ich zhrnúť takto: |
| --- | --- |

(36)

Pripomienky Belgicka v reakcii na pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania boli Komisii doručené 27. februára 2009. Možno ich zhrnúť takto:

3.1.   Zaradenie financovania testov na BSE medzi štátnu pomoc

| (37) | Belgicko hneď na úvod neuznáva zaradenie financovania testov na BSE Komisiou medzi štátnu pomoc, pričom argumentuje povinným charakterom týchto testov. Belgicko totiž tvrdí, že povinnosť vykonávania testov na BSE je v záujme ochrany zdravia ľudí ustanovená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (16). Na podporu tohto tvrdenia cituje dva rozsudky (17), v ktorých Súdny dvor rozhodol, že náklady na kontrolné opatrenia uskutočnené v záujme ochrany zdravia ľudí, sa nemôžu považovať za náhradu za služby a znášať ich musí orgán verejnej správy. Belgicko uznáva, že predmetné rozsudky sa týkajú voľného pohybu tovaru a nie štátnej pomoci, domnieva sa však, že takúto úvahu možno preniesť aj na oblasť štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(37)

Belgicko hneď na úvod neuznáva zaradenie financovania testov na BSE Komisiou medzi štátnu pomoc, pričom argumentuje povinným charakterom týchto testov. Belgicko totiž tvrdí, že povinnosť vykonávania testov na BSE je v záujme ochrany zdravia ľudí ustanovená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (16). Na podporu tohto tvrdenia cituje dva rozsudky (17), v ktorých Súdny dvor rozhodol, že náklady na kontrolné opatrenia uskutočnené v záujme ochrany zdravia ľudí, sa nemôžu považovať za náhradu za služby a znášať ich musí orgán verejnej správy. Belgicko uznáva, že predmetné rozsudky sa týkajú voľného pohybu tovaru a nie štátnej pomoci, domnieva sa však, že takúto úvahu možno preniesť aj na oblasť štátnej pomoci.

| (38) | Belgicko ďalej uvádza, že členský štát môže rozhodnúť o „bežnom“ systéme financovania testov na BSE, keďže v nariadení (ES) č. 999/2001 sa neustanovuje, aby náklady na uvedené kontroly znášali podniky. Kritérium selektívnosti charakteristické pre štátnu pomoc sa v dôsledku toho podľa Belgicka musí hodnotiť so zreteľom na tento bežný systém (18). O štátnu pomoc by mohlo ísť len vtedy, ak by sa na niektoré sektory alebo podniky uplatňovalo prednostné zaobchádzanie vzhľadom na bežný systém zvolený Belgickom. Podľa Belgicka Komisia pravdepodobne zastáva ten názor, že náklady musia štandardne znášať poľnohospodári, čo však z uplatniteľných textov nevyplýva. Ak by rôzne systémy financovania testov na BSE mali narúšať hospodársku súťaž, malo by sa to podľa Belgicka riešiť prostredníctvom harmonizácie právnej úpravy (19), v žiadnom prípade však nejde o problém so štátnou pomocou. Belgicko cituje aj rozsudok GEMO (20), domnieva sa však, že sa tým nemení jeho prístup v danej veci. Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 opakuje, že nesúhlasí so zaradením financovania testov na BSE medzi štátnu pomoc, ako to uviedla Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Belgicko ale v duchu spolupráce vychádza z logiky Komisie, aby objasnilo body spomenuté v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(38)

Belgicko ďalej uvádza, že členský štát môže rozhodnúť o „bežnom“ systéme financovania testov na BSE, keďže v nariadení (ES) č. 999/2001 sa neustanovuje, aby náklady na uvedené kontroly znášali podniky. Kritérium selektívnosti charakteristické pre štátnu pomoc sa v dôsledku toho podľa Belgicka musí hodnotiť so zreteľom na tento bežný systém (18). O štátnu pomoc by mohlo ísť len vtedy, ak by sa na niektoré sektory alebo podniky uplatňovalo prednostné zaobchádzanie vzhľadom na bežný systém zvolený Belgickom. Podľa Belgicka Komisia pravdepodobne zastáva ten názor, že náklady musia štandardne znášať poľnohospodári, čo však z uplatniteľných textov nevyplýva. Ak by rôzne systémy financovania testov na BSE mali narúšať hospodársku súťaž, malo by sa to podľa Belgicka riešiť prostredníctvom harmonizácie právnej úpravy (19), v žiadnom prípade však nejde o problém so štátnou pomocou. Belgicko cituje aj rozsudok GEMO (20), domnieva sa však, že sa tým nemení jeho prístup v danej veci. Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 opakuje, že nesúhlasí so zaradením financovania testov na BSE medzi štátnu pomoc, ako to uviedla Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Belgicko ale v duchu spolupráce vychádza z logiky Komisie, aby objasnilo body spomenuté v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

3.2.   Kvalifikácia poplatku za služby

| (39) | Belgicko sa domnieva, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka sa nemôže považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(39)

Belgicko sa domnieva, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka sa nemôže považovať za štátnu pomoc.

| (40) | Podľa Belgicka môže ísť o štátnu pomoc len vtedy, ak sa zvýhodní jeden alebo viac podnikov. V prípade poplatku za služby preto možno o výhode hovoriť len vtedy, ak prijatá výhoda prevyšuje zaplatenú sumu. Ak je časť testov na BSE financovaná orgánmi, konečná výhoda pre poľnohospodára zodpovedá výdavku na test po odpočítaní zaplateného poplatku za služby. |
| --- | --- |

(40)

Podľa Belgicka môže ísť o štátnu pomoc len vtedy, ak sa zvýhodní jeden alebo viac podnikov. V prípade poplatku za služby preto možno o výhode hovoriť len vtedy, ak prijatá výhoda prevyšuje zaplatenú sumu. Ak je časť testov na BSE financovaná orgánmi, konečná výhoda pre poľnohospodára zodpovedá výdavku na test po odpočítaní zaplateného poplatku za služby.

| (41) | Belgicko ide ešte ďalej a tvrdí, že v prípade preplatenia by bolo nutné vyžadovať vyššiu úhrnnú platbu od poľnohospodára. Ak má byť totiž celý výdavok na test spätne preplatený, v konečnom dôsledku by to znamenalo, že sa tento výdavok zvýši o už zaplatený poplatok za služby. |
| --- | --- |

(41)

Belgicko ide ešte ďalej a tvrdí, že v prípade preplatenia by bolo nutné vyžadovať vyššiu úhrnnú platbu od poľnohospodára. Ak má byť totiž celý výdavok na test spätne preplatený, v konečnom dôsledku by to znamenalo, že sa tento výdavok zvýši o už zaplatený poplatok za služby.

| (42) | Belgicko zdôrazňuje, že v rámci judikatúry Súdneho dvora ide o štátnu pomoc len v tom prípade, ak sa príjmy z povinných poplatkov použijú v prospech osobitnej skupiny a nie rovnakou mierou v prospech všetkých, ktorí poplatok platili (21). V dotknutom prípade sa poplatok za služby vo výške 10,70 EUR na jeden testovaný kus hovädzieho dobytka uplatňuje na hospodárske subjekty, ktoré pôsobia vo výrobe mäsa z hovädzieho dobytka. Suma 10,70 EUR použitá na test nepredstavuje pre nich v žiadnom prípade hospodárske zvýhodnenie a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(42)

Belgicko zdôrazňuje, že v rámci judikatúry Súdneho dvora ide o štátnu pomoc len v tom prípade, ak sa príjmy z povinných poplatkov použijú v prospech osobitnej skupiny a nie rovnakou mierou v prospech všetkých, ktorí poplatok platili (21). V dotknutom prípade sa poplatok za služby vo výške 10,70 EUR na jeden testovaný kus hovädzieho dobytka uplatňuje na hospodárske subjekty, ktoré pôsobia vo výrobe mäsa z hovädzieho dobytka. Suma 10,70 EUR použitá na test nepredstavuje pre nich v žiadnom prípade hospodárske zvýhodnenie a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.

| (43) | Podľa Belgicka Komisia uvažovala podobne vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Belgicko uvádza, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR nebol v tomto rozhodnutí kvalifikovaný ako štátna pomoc (pozri odôvodnenie 98 rozhodnutia. Komisia uvažovala podobne aj vo svojom rozhodnutí o opatrení štátnej pomoci N 21/02, kde časť nákladov na testy na BSE, z časti financovaných z poplatkov sektora, nebola považovaná za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(43)

Podľa Belgicka Komisia uvažovala podobne vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Belgicko uvádza, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR nebol v tomto rozhodnutí kvalifikovaný ako štátna pomoc (pozri odôvodnenie 98 rozhodnutia. Komisia uvažovala podobne aj vo svojom rozhodnutí o opatrení štátnej pomoci N 21/02, kde časť nákladov na testy na BSE, z časti financovaných z poplatkov sektora, nebola považovaná za štátnu pomoc.

| (44) | Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že poplatok za služby znáša poľnohospodár a vzťahuje sa na časť ekonomických nákladov na testy na BSE. Belgicko, ako odpoveď na otázku Komisie, či výška poplatku za služby zodpovedá skutočným ekonomickým nákladom na služby poskytnuté laboratóriami, odpovedalo, že poplatok za služby sa vzťahuje len na časť nákladov na testy na BSE, tak ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Úvaha Komisie v tom istom rozhodnutí, v odôvodneniach 61 až 66, kde Komisia dospela k záveru, že náklady na poskytnuté služby a výška poplatkov za služby sa zhodujú, sa vzťahovala na iné služby ako testy na BSE. Belgicko opakuje, že pokiaľ ide o testy na BSE Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že poskytovaná služba vo forme testov na BSE predstavuje štátnu pomoc, ale že poplatok za služby (t. j. 10,70 EUR) štátnu pomoc nepredstavuje a mal by sa od nákladov na testy odpočítať. |
| --- | --- |

(44)

Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že poplatok za služby znáša poľnohospodár a vzťahuje sa na časť ekonomických nákladov na testy na BSE. Belgicko, ako odpoveď na otázku Komisie, či výška poplatku za služby zodpovedá skutočným ekonomickým nákladom na služby poskytnuté laboratóriami, odpovedalo, že poplatok za služby sa vzťahuje len na časť nákladov na testy na BSE, tak ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Úvaha Komisie v tom istom rozhodnutí, v odôvodneniach 61 až 66, kde Komisia dospela k záveru, že náklady na poskytnuté služby a výška poplatkov za služby sa zhodujú, sa vzťahovala na iné služby ako testy na BSE. Belgicko opakuje, že pokiaľ ide o testy na BSE Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že poskytovaná služba vo forme testov na BSE predstavuje štátnu pomoc, ale že poplatok za služby (t. j. 10,70 EUR) štátnu pomoc nepredstavuje a mal by sa od nákladov na testy odpočítať.

3.3.   Neexistencia nadmernej kompenzácie a súlad cien testov s trhovými cenami

| (45) | Belgicko odkazuje na bod 132 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (22) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2007 – 2013“), kde sa uvádza, že 40 EUR za jeden test je „najlepšia cena, ktorá je v súčasnosti dostupná v Spoločenstve“. Od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzajú pod úrovňou 40 EUR. Podľa belgických orgánov ide o dôkaz toho, že ceny uplatňované v Belgicku sú v súlade s trhovými cenami. Komisia vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratóriá boli vyberané prostredníctvom otvorených, transparentných a nediskriminačných výberových konaní a preto nemožno konštatovať, že poskytovatelia služieb (laboratóriá) využívajú štátnu pomoc. Situácia sa odvtedy nezmenila. Okrem toho, belgické orgány pre hospodársku súťaž v súčasnosti uskutočňujú vyšetrovanie cenových kartelov medzi laboratóriami v rámci testov na BSE. Podľa belgických orgánov ide o jasný dôkaz toho, že v žiadnom prípade nechcú laboratóriám vyplácať žiadnu navýšenú cenu. Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že skúmanie možných cenových kartelov medzi laboratóriami bude pokračovať a toto vyšetrovanie by sa malo skončiť v priebehu prvého štvrťroka 2010. |
| --- | --- |

(45)

Belgicko odkazuje na bod 132 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (22) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2007 – 2013“), kde sa uvádza, že 40 EUR za jeden test je „najlepšia cena, ktorá je v súčasnosti dostupná v Spoločenstve“. Od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzajú pod úrovňou 40 EUR. Podľa belgických orgánov ide o dôkaz toho, že ceny uplatňované v Belgicku sú v súlade s trhovými cenami. Komisia vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratóriá boli vyberané prostredníctvom otvorených, transparentných a nediskriminačných výberových konaní a preto nemožno konštatovať, že poskytovatelia služieb (laboratóriá) využívajú štátnu pomoc. Situácia sa odvtedy nezmenila. Okrem toho, belgické orgány pre hospodársku súťaž v súčasnosti uskutočňujú vyšetrovanie cenových kartelov medzi laboratóriami v rámci testov na BSE. Podľa belgických orgánov ide o jasný dôkaz toho, že v žiadnom prípade nechcú laboratóriám vyplácať žiadnu navýšenú cenu. Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že skúmanie možných cenových kartelov medzi laboratóriami bude pokračovať a toto vyšetrovanie by sa malo skončiť v priebehu prvého štvrťroka 2010.

3.4.   Poplatky za dovoz a vývoz

| (46) | Príspevky a poplatky za služby sa podľa belgických orgánov nikdy nevzťahovali na dovoz a vývoz. Len podniky so sídlom v Belgicku musia platiť príspevok a len hovädzí dobytok zabitý v Belgicku a starší ako 30 mesiacov podlieha poplatku za služby vo výške 10,70 EUR. |
| --- | --- |

(46)

Príspevky a poplatky za služby sa podľa belgických orgánov nikdy nevzťahovali na dovoz a vývoz. Len podniky so sídlom v Belgicku musia platiť príspevok a len hovädzí dobytok zabitý v Belgicku a starší ako 30 mesiacov podlieha poplatku za služby vo výške 10,70 EUR.

| (47) | Belgicko zdôrazňuje, že Komisia už preskúmala tieto opatrenia v rámci svojho rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, a dospela k záveru, že príspevky neboli diskriminačné voči dovážaným alebo vyvážaným výrobkom a neboli v rozpore s ustanoveniami zmluvy. |
| --- | --- |

(47)

Belgicko zdôrazňuje, že Komisia už preskúmala tieto opatrenia v rámci svojho rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, a dospela k záveru, že príspevky neboli diskriminačné voči dovážaným alebo vyvážaným výrobkom a neboli v rozpore s ustanoveniami zmluvy.

3.5.   Neexistencia mechanizmu, prostredníctvom ktorého by bitúnky presúvali poplatok za služby na výrobcov alebo na iné subjekty na trhu

| (48) | Belgickú orgány uvádzajú, že bitúnky presúvajú náklady na poplatok za služby na svojich zákazníkov, tak ako bežná firma presúva vynaložené výdavky na svojich zákazníkov. Tieto presuny sú zabezpečené bežnými trhovými mechanizmami. Preberanie nákladov na poplatok za služby ako oddelenej účtovnej položky na faktúrach predkladaných výrobcom je bežná prax. Belgicko v tejto súvislosti cituje odôvodnenia 93 a 95 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa kritériá ustanovené v bode 25 usmernení TSE považujú za splnené. |
| --- | --- |

(48)

Belgickú orgány uvádzajú, že bitúnky presúvajú náklady na poplatok za služby na svojich zákazníkov, tak ako bežná firma presúva vynaložené výdavky na svojich zákazníkov. Tieto presuny sú zabezpečené bežnými trhovými mechanizmami. Preberanie nákladov na poplatok za služby ako oddelenej účtovnej položky na faktúrach predkladaných výrobcom je bežná prax. Belgicko v tejto súvislosti cituje odôvodnenia 93 a 95 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa kritériá ustanovené v bode 25 usmernení TSE považujú za splnené.

3.6.   Kvalifikácia príjemcov ako malé a stredné podniky (ďalej „MSP“)

| (49) | Belgicko uvádza, že všetci poľnohospodári v Belgicku patria medzi MSP na základe splnenia týchto podmienok: majú menej ako 250 zamestnancov, ich ročný obrat neprekračuje 40 miliónov EUR alebo ich celková ročná súvaha neprekračuje 27 miliónov EUR a žiadny z nich nie je z 25 % a viac vlastnený iným podnikom alebo inými podnikmi, ktoré nie sú MSP. |
| --- | --- |

(49)

Belgicko uvádza, že všetci poľnohospodári v Belgicku patria medzi MSP na základe splnenia týchto podmienok: majú menej ako 250 zamestnancov, ich ročný obrat neprekračuje 40 miliónov EUR alebo ich celková ročná súvaha neprekračuje 27 miliónov EUR a žiadny z nich nie je z 25 % a viac vlastnený iným podnikom alebo inými podnikmi, ktoré nie sú MSP.

3.7.   Pripomienky k zlučiteľnosti pomoci za tri obdoba označené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (2001 až 2003, 2003 až 2007, po roku 2007)

| (50) | Obdobie od 1. januára 2001 do 1. januára 2003 nevyvoláva osobitné pripomienky zo strany Belgicka, keďže samotná Komisia dospela v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania k záveru o pravdepodobnej zlučiteľnosti. Belgicko ale uvádza, že výška pomoci nedosahovala 100 % vzniknutých nákladov, a ak je to potrebné, je v tejto súvislosti pripravené poskytnúť dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(50)

Obdobie od 1. januára 2001 do 1. januára 2003 nevyvoláva osobitné pripomienky zo strany Belgicka, keďže samotná Komisia dospela v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania k záveru o pravdepodobnej zlučiteľnosti. Belgicko ale uvádza, že výška pomoci nedosahovala 100 % vzniknutých nákladov, a ak je to potrebné, je v tejto súvislosti pripravené poskytnúť dodatočné informácie.

| (51) | Belgicko však trvá na tom, že ide len o doplnkové informácie, keďže podľa jeho pôvodného názoru, v tomto prípade nemôže ísť o štátnu pomoc, pretože za výber spôsobu financovania testov na BSE je zodpovedné Belgicko. |
| --- | --- |

(51)

Belgicko však trvá na tom, že ide len o doplnkové informácie, keďže podľa jeho pôvodného názoru, v tomto prípade nemôže ísť o štátnu pomoc, pretože za výber spôsobu financovania testov na BSE je zodpovedné Belgicko.

| (52) | Belgicko uvádza, že v období od 1. januára 2003 do 1. januára 2007 nebola vyplatená žiadna pomoc prekračujúca 100 % nákladov na test. Belgicko odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa už táto otázka preskúmala. |
| --- | --- |

(52)

Belgicko uvádza, že v období od 1. januára 2003 do 1. januára 2007 nebola vyplatená žiadna pomoc prekračujúca 100 % nákladov na test. Belgicko odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa už táto otázka preskúmala.

| (53) | Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2007, Belgicko nikdy neudelilo pomoc prekračujúcu 40 EUR, keďže náklady na test boli nižšie ako 40 EUR. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2007, Belgicko nikdy neudelilo pomoc prekračujúcu 40 EUR, keďže náklady na test boli nižšie ako 40 EUR.

| (54) | Belgicko v prílohe k svojim pripomienkam predkladá podrobný chronologický prehľad opatrení prijatých v rámci financovania testov na BSE. Keďže tieto informácie sa z väčšej časti opakujú v opisnej časti tohto rozhodnutia, chronologický prehľad sa v tomto oddiele neuvádza v plnom znení. Niektoré prvky sú však prevzaté ďalej. |
| --- | --- |

(54)

Belgicko v prílohe k svojim pripomienkam predkladá podrobný chronologický prehľad opatrení prijatých v rámci financovania testov na BSE. Keďže tieto informácie sa z väčšej časti opakujú v opisnej časti tohto rozhodnutia, chronologický prehľad sa v tomto oddiele neuvádza v plnom znení. Niektoré prvky sú však prevzaté ďalej.

| (55) | Chronologický prehľad financovania testov na BSE:






  — | od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001: celkové financovanie testov zo štátnej pokladnice, |
| --- | --- | --- |

(55)

Chronologický prehľad financovania testov na BSE:

—

od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001: celkové financovanie testov zo štátnej pokladnice,

| — | od 1. januára 2002 do 30. júna 2004: predbežné financovanie testov úradom BIRB. Celková suma predbežného financovania úradom BIRB dosiahla 67 156 527,65 EUR, |
| --- | --- |

—

od 1. januára 2002 do 30. júna 2004: predbežné financovanie testov úradom BIRB. Celková suma predbežného financovania úradom BIRB dosiahla 67 156 527,65 EUR,

| — | od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004: predbežné financovanie agentúrou AFSCA, |
| --- | --- |

—

od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004: predbežné financovanie agentúrou AFSCA,

| — | od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005: poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004, spoločne s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý bol poskytnutý zo štátnej pokladnice, |
| --- | --- |

—

od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005: poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004, spoločne s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý bol poskytnutý zo štátnej pokladnice,

| — | po 1. januári 2006: financovanie formou poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka a formou príspevkov povinných pre 7 rôznych sektorov (23). Tieto príspevky slúžia súčasne na spätné preplácanie výdavkov na testy na BSE, ktoré boli predbežne financované po prvom januári 2002. Suma poplatku za služby sa od 1. januára 2008 indexovala na úroveň 11,07 EUR. |
| --- | --- |

—

po 1. januári 2006: financovanie formou poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka a formou príspevkov povinných pre 7 rôznych sektorov (23). Tieto príspevky slúžia súčasne na spätné preplácanie výdavkov na testy na BSE, ktoré boli predbežne financované po prvom januári 2002. Suma poplatku za služby sa od 1. januára 2008 indexovala na úroveň 11,07 EUR.

| (56) | Ceny testov na BSE:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Obdobie | Celkové náklady na testy (24) | Výška poplatku za služby |
| 1.1.2001– 31.1.2001 | 111,81 | / |
| 1.2.2001– 31.3.2001 | 89,50 | / |
| 1.4.2001– 31.12.2001 | 64,71 | / |
| 1.1.2002 – 15.3.2002 | 64,74 | / |
| 16.3.2002 – 31.12.2003 | 63,45 | / |
| 1.1.2004 – 15.1.2004 | 63,42 | / |
| 16.1.2004 – 30.6.2004 | 53,88 | / |
| 1.7.2004 – 30.11.2004 | 43,44 | / |
| 1.12.2004 – 31.12.2004 | 43,44 | 10,70 |
| 1.1.2005 – 30.6.2005 | 43,47 | 10,70 |
| 1.7.2005 – 31.12.2005 | 38,62 | 10,70 |
| 1.1.2006 – 30.9.2006 | 40,35 | 10,70 |
| 1.10.2006 – 31.12.2006 | 39,32 | 10,70 |
| 1.1.2007 – 31.12.2007 | 39,35 | 10,70 |
| 1.1.2008 – 31.12.2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

Ceny testov na BSE:

(v EUR)

Obdobie

Celkové náklady na testy (24)

Výška poplatku za služby

1.1.2001– 31.1.2001

111,81

/

1.2.2001– 31.3.2001

89,50

/

1.4.2001– 31.12.2001

64,71

/

1.1.2002 – 15.3.2002

64,74

/

16.3.2002 – 31.12.2003

63,45

/

1.1.2004 – 15.1.2004

63,42

/

16.1.2004 – 30.6.2004

53,88

/

1.7.2004 – 30.11.2004

43,44

/

1.12.2004 – 31.12.2004

43,44

10,70

1.1.2005 – 30.6.2005

43,47

10,70

1.7.2005 – 31.12.2005

38,62

10,70

1.1.2006 – 30.9.2006

40,35

10,70

1.10.2006 – 31.12.2006

39,32

10,70

1.1.2007 – 31.12.2007

39,35

10,70

1.1.2008 – 31.12.2008

39,38

11,07

3.8.   Odpovede na doplňujúce otázky Komisie

| (57) | Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 prinieslo niekoľko spresnení v reakcii na otázky Komisie z 24. júla 2009 po pripomienkach predložených Belgickom. Belgicko v prvom rade zopakovalo svoje stanovisko, podľa ktorého členský štát nie je povinný prenášať náklady na testy na BSE na hospodárske subjekty. Keďže náklady na kontroly uložené orgánmi verejnej správy sú určené na ochranu verejného zdravia, nemôžu sa považovať za protihodnotu za službu a nemôžu byť uložené hospodárskym subjektom. Belgicko sa však v záujme spolupráce rozhodlo odpovedať na otázky Komisie a vychádza z logiky vyjadrenej v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(57)

Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 prinieslo niekoľko spresnení v reakcii na otázky Komisie z 24. júla 2009 po pripomienkach predložených Belgickom. Belgicko v prvom rade zopakovalo svoje stanovisko, podľa ktorého členský štát nie je povinný prenášať náklady na testy na BSE na hospodárske subjekty. Keďže náklady na kontroly uložené orgánmi verejnej správy sú určené na ochranu verejného zdravia, nemôžu sa považovať za protihodnotu za službu a nemôžu byť uložené hospodárskym subjektom. Belgicko sa však v záujme spolupráce rozhodlo odpovedať na otázky Komisie a vychádza z logiky vyjadrenej v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

| (58) | Pokiaľ ide o financovanie zo strany Spoločenstva, Belgicko potvrdilo, že bolo zahrnuté do predtým oznámených údajov. |
| --- | --- |

(58)

Pokiaľ ide o financovanie zo strany Spoločenstva, Belgicko potvrdilo, že bolo zahrnuté do predtým oznámených údajov.

| (59) | Belgicko následne uviedlo, že financovanie v období od 30. júna 2004 do 31. decembra 2005 zabezpečovala agentúra AFSCA zo zdrojov financovania, ktorými disponovala a ktoré prevzala z predchádzajúcich subjektov, z ktorých vzišla. V tomto období sa neuplatňovali parafiškálne dane. |
| --- | --- |

(59)

Belgicko následne uviedlo, že financovanie v období od 30. júna 2004 do 31. decembra 2005 zabezpečovala agentúra AFSCA zo zdrojov financovania, ktorými disponovala a ktoré prevzala z predchádzajúcich subjektov, z ktorých vzišla. V tomto období sa neuplatňovali parafiškálne dane.

| (60) | Komisia položila niekoľko otázok v súvislosti so spojením sumy 15 237 646 EUR so sumou 67 156 527,65 EUR spomenutou v pripomienkach Belgicka (pozri odôvodnenie 55). Belgicko odpovedalo, že suma 15 237 646 EUR je neoddeliteľnou súčasťou sumy 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány ďalej potvrdili vôľu vykonať výpočty na overenie presnosti uvedenej sumy. |
| --- | --- |

(60)

Komisia položila niekoľko otázok v súvislosti so spojením sumy 15 237 646 EUR so sumou 67 156 527,65 EUR spomenutou v pripomienkach Belgicka (pozri odôvodnenie 55). Belgicko odpovedalo, že suma 15 237 646 EUR je neoddeliteľnou súčasťou sumy 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány ďalej potvrdili vôľu vykonať výpočty na overenie presnosti uvedenej sumy.

| (61) | V súvislosti s poplatkami za služby Belgicko uviedlo, že náklady na ne znášali poľnohospodári a preto nemôže ísť o štátnu pomoc. Belgicko sa v tejto súvislosti odvoláva na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa uvádza, že len 33,38 EUR z celkovej ceny 44,08 EUR predstavuje štátnu pomoc. Zvyšná suma 10,70 EUR nepredstavuje štátnu pomoc a preto bola pri hodnotení zlučiteľnosti s maximálnou prípustnou pomocou 40 EUR za jeden test z celkovej ceny testu odpočítaná. |
| --- | --- |

(61)

V súvislosti s poplatkami za služby Belgicko uviedlo, že náklady na ne znášali poľnohospodári a preto nemôže ísť o štátnu pomoc. Belgicko sa v tejto súvislosti odvoláva na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa uvádza, že len 33,38 EUR z celkovej ceny 44,08 EUR predstavuje štátnu pomoc. Zvyšná suma 10,70 EUR nepredstavuje štátnu pomoc a preto bola pri hodnotení zlučiteľnosti s maximálnou prípustnou pomocou 40 EUR za jeden test z celkovej ceny testu odpočítaná.

| (62) | Belgicko pre každý prípad uviedlo, že jediný rozdiel oproti systému schválenému Komisiou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 je indexácia výšky poplatku za služby, ktorý sa zvýšil z 10,70 EUR na 11,07 EUR. |
| --- | --- |

(62)

Belgicko pre každý prípad uviedlo, že jediný rozdiel oproti systému schválenému Komisiou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 je indexácia výšky poplatku za služby, ktorý sa zvýšil z 10,70 EUR na 11,07 EUR.

| (63) | Belgicko vo svojom liste z 1. decembra 2009 uskutočnilo opravy predtým predložených číselných údajov týkajúcich sa počtu vykonaných testov. Belgicko ďalej uviedlo, že týmito číselnými údajmi sa nahrádzajú údaje poskytnuté predtým, v listoch poslaných pred a po rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(63)

Belgicko vo svojom liste z 1. decembra 2009 uskutočnilo opravy predtým predložených číselných údajov týkajúcich sa počtu vykonaných testov. Belgicko ďalej uviedlo, že týmito číselnými údajmi sa nahrádzajú údaje poskytnuté predtým, v listoch poslaných pred a po rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

| (64) | Tieto zmeny sa zakladajú na skutočnosti, že predchádzajúci zohľadnený počet vzoriek bol chybný. Prvý výpočet sa totiž zakladal na teoretickom počte 3 vzoriek za hodinu, zatiaľ čo v skutočnosti sa za hodinu v teréne odobralo 12 vzoriek. Toto zvýšenie počtu testov za hodinu malo za následok nižšie náklady na jeden odber vzorky, čo zase ovplyvnilo celkové náklady na jeden test, pretože časť týchto nákladov tvorí hodinová sadzba, ktorá sa znížila z dôvodu väčšieho počtu vzoriek odobratých za jednu hodinu. Okrem toho, celkový počet zvierat zabitých v období rokov 2003 a 2004 bol revidovaný smerom nadol v porovnaní s predchádzajúcimi číselnými údajmi. Číselné údaje z listu, ktorý Belgicko poslalo Komisii 1. decembra 2009, sa vzťahujú na hovädzí dobytok zabitý na ľudskú spotrebu v rokoch 2003 a 2004.











  (v EUR) |
| --- | --- |
| 2003 | Náklady laboratória | Hodinová sadzba veterinára | Náklady na odber vzorky | Cena testovacej súpravy | Celkové náklady | Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci
  40 EUR na test |
| Január | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Február | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Marec | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Apríl | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Máj | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Jún | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Júl | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| August | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| September | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Október | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| November | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| December | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Tieto zmeny sa zakladajú na skutočnosti, že predchádzajúci zohľadnený počet vzoriek bol chybný. Prvý výpočet sa totiž zakladal na teoretickom počte 3 vzoriek za hodinu, zatiaľ čo v skutočnosti sa za hodinu v teréne odobralo 12 vzoriek. Toto zvýšenie počtu testov za hodinu malo za následok nižšie náklady na jeden odber vzorky, čo zase ovplyvnilo celkové náklady na jeden test, pretože časť týchto nákladov tvorí hodinová sadzba, ktorá sa znížila z dôvodu väčšieho počtu vzoriek odobratých za jednu hodinu. Okrem toho, celkový počet zvierat zabitých v období rokov 2003 a 2004 bol revidovaný smerom nadol v porovnaní s predchádzajúcimi číselnými údajmi. Číselné údaje z listu, ktorý Belgicko poslalo Komisii 1. decembra 2009, sa vzťahujú na hovädzí dobytok zabitý na ľudskú spotrebu v rokoch 2003 a 2004.

(v EUR)

2003

Náklady laboratória

Hodinová sadzba veterinára

Náklady na odber vzorky

Cena testovacej súpravy

Celkové náklady

Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci

40 EUR na test

Január

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Február

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Marec

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Apríl

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Máj

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Jún

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Júl

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

August

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

September

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Október

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

November

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

December

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (v EUR) |
| --- |
| 2004 | Náklady laboratória | Hodinová sadzba veterinára | Náklady na odber vzorky | Cena testovacej súpravy | Celkové náklady | Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci
  40 EUR na test |
| 1. – 15. január | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16. – 31. január | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Február | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Marec | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Apríl | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Máj | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Jún | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Júl | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| August | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| September | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| Október | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| November | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| December | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(v EUR)

2004

Náklady laboratória

Hodinová sadzba veterinára

Náklady na odber vzorky

Cena testovacej súpravy

Celkové náklady

Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci

40 EUR na test

1. – 15. január

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16. – 31. január

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Február

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Marec

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Apríl

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Máj

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Jún

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Júl

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

August

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

September

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

Október

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

November

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

December

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | Belgicko na základe tabuľky z odôvodnenia 64 dospelo k záveru, že celkové náklady na testy na BSE po 1. júli 2004 sa nachádzali pod úrovňou 40 EUR. |
| --- | --- |

(65)

Belgicko na základe tabuľky z odôvodnenia 64 dospelo k záveru, že celkové náklady na testy na BSE po 1. júli 2004 sa nachádzali pod úrovňou 40 EUR.

| (66) | Belgické orgány na základe toho poskytli opravu tabuľky predloženej pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania a uvedenej v odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí tohto konania. Naposledy poskytnuté údaje predstavujú skutočné čísla a nie sú len odhadmi ako predtým. Z uvedených informácií vyplýva, že celková predbežne financovaná suma nepredstavuje 15 237 789,90 EUR, ako sa odhadovalo predtým, ale 6 619 810,74 EUR.









  Obdobie | | Cena za jeden test (EUR) | Počet testov | Spolu (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2003
  15.1.2004 | Nepriama štátna pomoc | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Náklady na test > 40 EUR | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Spolu | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16.1.2004
  30.6.2004 | Nepriama štátna pomoc | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Poplatok | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Spolu | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1.1.2003


  30.6.2004 | Celková predbežne financovaná suma nad maximálnu výšku 40 EUR | 6 619 810,74 |

(66)

Belgické orgány na základe toho poskytli opravu tabuľky predloženej pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania a uvedenej v odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí tohto konania. Naposledy poskytnuté údaje predstavujú skutočné čísla a nie sú len odhadmi ako predtým. Z uvedených informácií vyplýva, že celková predbežne financovaná suma nepredstavuje 15 237 789,90 EUR, ako sa odhadovalo predtým, ale 6 619 810,74 EUR.

Obdobie

Cena za jeden test (EUR)

Počet testov

Spolu (EUR)

1.1.2003

15.1.2004

Nepriama štátna pomoc

40,00

373 550

14 942 015,90

Náklady na test > 40 EUR

31,08

373 550

5 759 524,54

Spolu

71,08

373 550

20 701 540,44

16.1.2004

30.6.2004

Nepriama štátna pomoc

40,00

160 551

6 422 043,10

Poplatok

22,02

160 551

860 286,19

Spolu

62,02

160 551

7 282 329,29

1.1.2003

30.6.2004

Celková predbežne financovaná suma nad maximálnu výšku 40 EUR

6 619 810,74

| (67) | Belgicko sa súčasne zaviazalo, ak by vyšetrovanie belgických úradov pre hospodársku súťaž preukázalo ceny na testy na BSE vykonané laboratóriami boli vyššie z dôvodu prípadnej nezákonnej dohody medzi laboratóriami, získať späť navyše zaplatenú cenu, a to aj začatím súdneho konania pred príslušnými súdmi, ak to bude nevyhnutné. |
| --- | --- |

(67)

Belgicko sa súčasne zaviazalo, ak by vyšetrovanie belgických úradov pre hospodársku súťaž preukázalo ceny na testy na BSE vykonané laboratóriami boli vyššie z dôvodu prípadnej nezákonnej dohody medzi laboratóriami, získať späť navyše zaplatenú cenu, a to aj začatím súdneho konania pred príslušnými súdmi, ak to bude nevyhnutné.

| (68) | Belgické orgány v liste zo 6. apríla 2011 opäť potvrdili, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR sa vzťahuje výlučne na platbu za test na BSE prijímateľom, ktorý ho využíva v danom momente a neslúži na preplácania predbežného financovania predchádzajúcich testov na BSE. |
| --- | --- |

(68)

Belgické orgány v liste zo 6. apríla 2011 opäť potvrdili, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR sa vzťahuje výlučne na platbu za test na BSE prijímateľom, ktorý ho využíva v danom momente a neslúži na preplácania predbežného financovania predchádzajúcich testov na BSE.

| (69) | Belgické orgány v tom istom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že celková suma predbežne financovaná úradom BIRB dosiahla výšku 67 156 527,65 EUR. AFSCA spätne preplatila časť z tejto sumy uvedeným spôsobom:






  Spätne preplatené agentúrou AFSCA: | |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 EUR |
| 2006 | 4 477 102 EUR |
| 2007 | Bez spätného preplácania (bola podaná a odsúhlasená žiadosť o predĺženie pod podmienkou zaplatenia úrokov) |
| 2008 | 194 901 EUR (úroky z odloženého preplácania) |
| Od 2008 | Bez spätného preplácania úradu BIRB – programový zákon z 22. 12. 2008 |
| Zostáva preplatiť | 58 202 323 EUR |

(69)

Belgické orgány v tom istom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že celková suma predbežne financovaná úradom BIRB dosiahla výšku 67 156 527,65 EUR. AFSCA spätne preplatila časť z tejto sumy uvedeným spôsobom:

Spätne preplatené agentúrou AFSCA:

2005

4 477 102 EUR

2006

4 477 102 EUR

2007

Bez spätného preplácania (bola podaná a odsúhlasená žiadosť o predĺženie pod podmienkou zaplatenia úrokov)

2008

194 901 EUR (úroky z odloženého preplácania)

Od 2008

Bez spätného preplácania úradu BIRB – programový zákon z 22. 12. 2008

Zostáva preplatiť

58 202 323 EUR

| (70) | Belgicko uviedlo, že vláda sa rozhodla zastaviť spätné preplácanie predbežného financovania úradu BIRB, čím sa vrátené sumy opäť započítajú do kladného zostatku agentúry AFSCA. Tento zostatok sa musí považovať za spätné preplatenie testov na BSE. |
| --- | --- |

(70)

Belgicko uviedlo, že vláda sa rozhodla zastaviť spätné preplácanie predbežného financovania úradu BIRB, čím sa vrátené sumy opäť započítajú do kladného zostatku agentúry AFSCA. Tento zostatok sa musí považovať za spätné preplatenie testov na BSE.

| (71) | Pokiaľ ide o platenie nákladov na testy na BSE výrobcami, Belgicko opäť potvrdilo, že neexistuje osobitný systém, ktorý by nútil bitúnky fakturovať výrobcom výšku poplatku za test na BSE, ale že bitúnky tak konajú spontánne. Belgicko poskytlo niekoľko príkladov faktúr, z ktorých jasne vyplýva, že výška poplatku sa na faktúrach uvádza ako samostatná účtovná položka. Ide práve o nákupný list vystavený bitúnkom výrobcovi, v ktorom sa výška poplatku za služby odpočítava od celkovej sumy, ktorú má bitúnok zaplatiť výrobcovi za nákup zvieraťa. Podľa Belgicka ide o dôkaz toho, že konečným dlžníkom agentúry AFSCA za platbu za test na BSE je práve výrobca. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o platenie nákladov na testy na BSE výrobcami, Belgicko opäť potvrdilo, že neexistuje osobitný systém, ktorý by nútil bitúnky fakturovať výrobcom výšku poplatku za test na BSE, ale že bitúnky tak konajú spontánne. Belgicko poskytlo niekoľko príkladov faktúr, z ktorých jasne vyplýva, že výška poplatku sa na faktúrach uvádza ako samostatná účtovná položka. Ide práve o nákupný list vystavený bitúnkom výrobcovi, v ktorom sa výška poplatku za služby odpočítava od celkovej sumy, ktorú má bitúnok zaplatiť výrobcovi za nákup zvieraťa. Podľa Belgicka ide o dôkaz toho, že konečným dlžníkom agentúry AFSCA za platbu za test na BSE je práve výrobca.

| (72) | Belgické orgány v poslednom liste z 25. mája 2011 uviedli, že na výšku pomoci by sa mohlo vzťahovať kumulatívne uplatňovanie pomoci de minimis podľa ustanovení nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva a rybného hospodárstva (25) a 40 EUR zlučiteľnej pomoci na jeden test počas obdobia uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(72)

Belgické orgány v poslednom liste z 25. mája 2011 uviedli, že na výšku pomoci by sa mohlo vzťahovať kumulatívne uplatňovanie pomoci de minimis podľa ustanovení nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva a rybného hospodárstva (25) a 40 EUR zlučiteľnej pomoci na jeden test počas obdobia uplatňovania tohto nariadenia.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (73) | Komisia v rámci tohto postupu neprijala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán. |
| --- | --- |

(73)

Komisia v rámci tohto postupu neprijala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán.

5.   POSÚDENIE

5.1.   Vyhodnotenie existencie štátnej pomoci

| (74) | Belgicko predbežne vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedlo, že sa domnieva, že náklady na testy na BSE sa financujú členskými štátmi z dôvodu ich povinného charakteru, a že žiadne právne predpisy Spoločenstva nevyžadujú, aby náklady na kontroly znášali podniky. Z poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 – 2013 a z praxe Európskej komisie však jasne vyplýva, že rôzne úrovne nákladov na testy môžu narúšať hospodársku súťaž, a že väčšina štátov poskytuje štátnu pomoc na pokrytie nákladov na tieto testy, a preto je nevyhnutné predpismi upraviť maximálnu prípustnú pomoc, aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže spôsobené uvedenou pomocou. Osobitne v usmerneniach TSE sa jasne uvádza, že pomoc poskytovaná členskými štátmi so sebou prináša riziká narušenia hospodárskej súťaže. Napríklad v bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že „od 1. januára 2003, pokiaľ ide o povinné testovanie BSE u hovädzieho dobytka porážaného na ľudskú spotrebu, celková priama a nepriama podpora z verejných zdrojov vrátane platieb Spoločenstva nesmie byť vyššia ako 40 EUR na jeden test. Testovacia povinnosť môže byť založená na právnych predpisoch Spoločenstva alebo na vnútroštátnych právnych predpisoch“. Tieto usmernenia sa predložili členským štátom, ktoré boli vyzvané na prijatie vhodných opatrení a na zosúladenie svojich schém s uvedenými usmerneniami. Aj v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 – 2013 v bode 132 písm. f) a nasl. sa v súvislosti s testami na BSE hovorí o štátnej pomoci. Navyše treba zdôrazniť, že rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa jedna časť financovania testov na BSE kvalifikuje ako štátna pomoc, nebolo predmetom odvolania zo strany belgických orgánov, čo implicitne znamená, že belgické orgány akceptovali uvedenú kvalifikáciu podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(74)

Belgicko predbežne vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedlo, že sa domnieva, že náklady na testy na BSE sa financujú členskými štátmi z dôvodu ich povinného charakteru, a že žiadne právne predpisy Spoločenstva nevyžadujú, aby náklady na kontroly znášali podniky. Z poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 – 2013 a z praxe Európskej komisie však jasne vyplýva, že rôzne úrovne nákladov na testy môžu narúšať hospodársku súťaž, a že väčšina štátov poskytuje štátnu pomoc na pokrytie nákladov na tieto testy, a preto je nevyhnutné predpismi upraviť maximálnu prípustnú pomoc, aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže spôsobené uvedenou pomocou. Osobitne v usmerneniach TSE sa jasne uvádza, že pomoc poskytovaná členskými štátmi so sebou prináša riziká narušenia hospodárskej súťaže. Napríklad v bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že „od 1. januára 2003, pokiaľ ide o povinné testovanie BSE u hovädzieho dobytka porážaného na ľudskú spotrebu, celková priama a nepriama podpora z verejných zdrojov vrátane platieb Spoločenstva nesmie byť vyššia ako 40 EUR na jeden test. Testovacia povinnosť môže byť založená na právnych predpisoch Spoločenstva alebo na vnútroštátnych právnych predpisoch“. Tieto usmernenia sa predložili členským štátom, ktoré boli vyzvané na prijatie vhodných opatrení a na zosúladenie svojich schém s uvedenými usmerneniami. Aj v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 – 2013 v bode 132 písm. f) a nasl. sa v súvislosti s testami na BSE hovorí o štátnej pomoci. Navyše treba zdôrazniť, že rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa jedna časť financovania testov na BSE kvalifikuje ako štátna pomoc, nebolo predmetom odvolania zo strany belgických orgánov, čo implicitne znamená, že belgické orgány akceptovali uvedenú kvalifikáciu podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc.

| (75) | Z uvedeného možno vyvodiť, že spochybnenie zo strany Belgicka kvalifikácie podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc, z dôvodu povinného charakteru týchto testov nemá so zreteľom na uplatniteľné a dlhé roky uplatňované texty žiadny právny základ. |
| --- | --- |

(75)

Z uvedeného možno vyvodiť, že spochybnenie zo strany Belgicka kvalifikácie podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc, z dôvodu povinného charakteru týchto testov nemá so zreteľom na uplatniteľné a dlhé roky uplatňované texty žiadny právny základ.

| (76) | Komisia preto skúma dotknuté opatrenia z pohľadu článku 107 ZFEÚ. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(76)

Komisia preto skúma dotknuté opatrenia z pohľadu článku 107 ZFEÚ. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (77) | Aby pomoc spadala pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť kumulatívne splnené tieto štyri podmienky: 1. opatrenie musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov a jeho pôvodcom musí byť štát; 2. musí sa selektívne vzťahovať na určité podniky alebo výrobné odvetvia; 3. musí hospodársky zvýhodňovať podniky, ktoré sú jej príjemcami; 4. musí ovplyvňovať obchod v Európskej únii a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(77)

Aby pomoc spadala pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť kumulatívne splnené tieto štyri podmienky: 1. opatrenie musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov a jeho pôvodcom musí byť štát; 2. musí sa selektívne vzťahovať na určité podniky alebo výrobné odvetvia; 3. musí hospodársky zvýhodňovať podniky, ktoré sú jej príjemcami; 4. musí ovplyvňovať obchod v Európskej únii a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže.

| (78) | V ďalej uvedených odôvodneniach sa tieto štyri kritériá aplikujú na opatrenia, ktoré by mohli predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(78)

V ďalej uvedených odôvodneniach sa tieto štyri kritériá aplikujú na opatrenia, ktoré by mohli predstavovať štátnu pomoc.

| (79) | Ako sa uvádza v odôvodnení 55, na financovanie nákladov na testy na BSE sa použilo niekoľko systémov financovania. V rámci skúmania kritéria existencie štátnych zdrojov sa v uvedenom rozhodnutí rozlišuje medzi jednotlivými spôsobmi financovania testov na BSE. |
| --- | --- |

(79)

Ako sa uvádza v odôvodnení 55, na financovanie nákladov na testy na BSE sa použilo niekoľko systémov financovania. V rámci skúmania kritéria existencie štátnych zdrojov sa v uvedenom rozhodnutí rozlišuje medzi jednotlivými spôsobmi financovania testov na BSE.

5.1.1.   Existencia štátnych zdrojov

5.1.1.1.   Od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001

| (80) | V období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001 sa náklady na testy na BSE celkovo financovali zo štátnej pokladnice. V tomto prípade ide nepochybne o financovanie zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(80)

V období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001 sa náklady na testy na BSE celkovo financovali zo štátnej pokladnice. V tomto prípade ide nepochybne o financovanie zo štátnych zdrojov.

5.1.1.2.   Od 1. januára 2002 do 30. júna 2004

| (81) | V nasledujúcom období, t. j. od 1. januára 2002 do 30. júna 2004, testy predbežne, do nájdenia systematického riešenia financovania testov, financoval úrad BIRB. Úrad BIRB je verejná federálna inštitúcia s právnou subjektivitou, ktorá vznikla transformáciou bývalého Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) a poľnohospodárskej divízie bývalého Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Ide o štátom riadený orgán kategórie B pôsobiaci pod dohľadom ministra pre poľnohospodárstvo a strednú vrstvu. BIRB je platobná agentúra schválená v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a financovaná z fondu FEOGA (26). Okrem iného môže mať na starosti úlohy vyplývajúce z poľnohospodárskej politiky federálnej vlády alebo regionálnych vlád. BIRB disponuje na vyrovnanie svojho administratívneho rozpočtu vládnou dotáciou, ktorá je súčasťou rozpočtu spadajúceho pod právomoc dohľadu na federálnej úrovni (Service public fédéral Économie) a niektorými vlastnými príjmami (príjmy z určitých poplatkov za služby a limitovaných investícií). So zreteľom na uvedené skutočnosti je financovanie prostredníctvom BIRB financovaním so štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(81)

V nasledujúcom období, t. j. od 1. januára 2002 do 30. júna 2004, testy predbežne, do nájdenia systematického riešenia financovania testov, financoval úrad BIRB. Úrad BIRB je verejná federálna inštitúcia s právnou subjektivitou, ktorá vznikla transformáciou bývalého Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) a poľnohospodárskej divízie bývalého Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Ide o štátom riadený orgán kategórie B pôsobiaci pod dohľadom ministra pre poľnohospodárstvo a strednú vrstvu. BIRB je platobná agentúra schválená v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a financovaná z fondu FEOGA (26). Okrem iného môže mať na starosti úlohy vyplývajúce z poľnohospodárskej politiky federálnej vlády alebo regionálnych vlád. BIRB disponuje na vyrovnanie svojho administratívneho rozpočtu vládnou dotáciou, ktorá je súčasťou rozpočtu spadajúceho pod právomoc dohľadu na federálnej úrovni (Service public fédéral Économie) a niektorými vlastnými príjmami (príjmy z určitých poplatkov za služby a limitovaných investícií). So zreteľom na uvedené skutočnosti je financovanie prostredníctvom BIRB financovaním so štátnych zdrojov.

5.1.1.3.   Od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004

| (82) | Od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004 testy predbežne financovala agentúra AFSCA. Podľa vtedy platnej právnej úpravy (t. j. najmä zákon zo 4. februára 2000 o vytvorení AFSCA (27)) bola AFSCA financovaná najmä z rôznych príjmov, ako sú výnosy z poplatkov, povinných poplatkov a poplatkov za služby, výnosy zo správnych pokút, občasné príjmy, dary a odkazy v závetoch atď. (28). AFSCA je verejná inštitúcia s právnou subjektivitou zaradená do kategórie A podľa zákona zo 16. marca 1954 o kontrole určitých subjektov zastupujúcich verejný záujem (29). Z týchto tvrdení teda vyplýva, že financovanie poskytované agentúrou AFSCA predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov, a že o jeho uplatnení rozhoduje orgán verejnej správy, keďže AFSCA hierarchicky podlieha ministrovi zodpovednému za zdravotníctvo. |
| --- | --- |

(82)

Od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004 testy predbežne financovala agentúra AFSCA. Podľa vtedy platnej právnej úpravy (t. j. najmä zákon zo 4. februára 2000 o vytvorení AFSCA (27)) bola AFSCA financovaná najmä z rôznych príjmov, ako sú výnosy z poplatkov, povinných poplatkov a poplatkov za služby, výnosy zo správnych pokút, občasné príjmy, dary a odkazy v závetoch atď. (28). AFSCA je verejná inštitúcia s právnou subjektivitou zaradená do kategórie A podľa zákona zo 16. marca 1954 o kontrole určitých subjektov zastupujúcich verejný záujem (29). Z týchto tvrdení teda vyplýva, že financovanie poskytované agentúrou AFSCA predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov, a že o jeho uplatnení rozhoduje orgán verejnej správy, keďže AFSCA hierarchicky podlieha ministrovi zodpovednému za zdravotníctvo.

5.1.1.4.   Od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005

| (83) | Pokiaľ ide o obdobie od 1. decembra 2004 (dátum, kedy nadobudol účinnosť kráľovský výnos z 15. októbra 2004) do 31. decembra 2005 (dátum, kedy nadobudli účinnosť kráľovské výnosy z 10. novembra 2005), testy na BSE boli financované z poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka, spolu s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý jej bol poskytnutý zo štátnej pokladnice. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o obdobie od 1. decembra 2004 (dátum, kedy nadobudol účinnosť kráľovský výnos z 15. októbra 2004) do 31. decembra 2005 (dátum, kedy nadobudli účinnosť kráľovské výnosy z 10. novembra 2005), testy na BSE boli financované z poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka, spolu s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý jej bol poskytnutý zo štátnej pokladnice.

| (84) | Čiastkové financovanie agentúrou AFSCA z jej vlastných zdrojov predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov (pozri odôvodnenie 82). |
| --- | --- |

(84)

Čiastkové financovanie agentúrou AFSCA z jej vlastných zdrojov predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov (pozri odôvodnenie 82).

| (85) | Pokiaľ ide o otázku, či poplatky za služby predstavujú štátne zdroje, tak za štátne zdroje sa môžu považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré majú zaplatiť. Ak totiž neexistuje primeranosť medzi cenou poskytovanej služby a poplatkom za ňu, tak prebytok predstavuje štátny zdroj, s ktorým štátny subjekt, ktorému sa daný poplatok platí, môže disponovať. Preto je dôležité overiť, či poplatky za služby uhrádzané agentúre AFSCA za testy na BSE sú platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám, a či sa tieto poplatky zakladajú alebo nezakladajú na trhovej cene (pozri odôvodnenie 54 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania). Touto otázkou sa zaoberá nižšie uvedené preskúmanie pojmu výhoda. |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o otázku, či poplatky za služby predstavujú štátne zdroje, tak za štátne zdroje sa môžu považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré majú zaplatiť. Ak totiž neexistuje primeranosť medzi cenou poskytovanej služby a poplatkom za ňu, tak prebytok predstavuje štátny zdroj, s ktorým štátny subjekt, ktorému sa daný poplatok platí, môže disponovať. Preto je dôležité overiť, či poplatky za služby uhrádzané agentúre AFSCA za testy na BSE sú platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám, a či sa tieto poplatky zakladajú alebo nezakladajú na trhovej cene (pozri odôvodnenie 54 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania). Touto otázkou sa zaoberá nižšie uvedené preskúmanie pojmu výhoda.

5.1.1.5.   Po 1. januári 2006

| (86) | Pokiaľ ide o obdobie, ktoré nasleduje po nadobudnutí účinnosti kráľovských výnosov z 10. novembra 2005, tzn. obdobie od 1. januára 2006, treba preskúmať, či poplatky za služby a príspevky stanovené týmito výnosmi predstavujú štátne zdroje. Táto otázka už bola predmetom skúmania v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. V odôvodnení 44 tohto rozhodnutia sa uvádza, že príspevky vo všeobecnosti predstavujú štátne zdroje, a že poplatky za služby sa môžu za štátne zdroje považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré sa nimi majú zaplatiť. Pokiaľ ide o samotné testy na BSE, tieto boli financované sčasti z poplatkov za služby a sčasti z príspevkov. Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že financovanie časti nákladov na testy na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, a že financovanie prostredníctvom príspevkov predstavuje zlučiteľnú štátnu pomoc. Ako sa uvádza v odôvodnení 34 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, pomoci schválené Komisiou nie sú predmetom tohto rozhodnutia a preto teraz nebudú predmetom opätovného skúmania. |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o obdobie, ktoré nasleduje po nadobudnutí účinnosti kráľovských výnosov z 10. novembra 2005, tzn. obdobie od 1. januára 2006, treba preskúmať, či poplatky za služby a príspevky stanovené týmito výnosmi predstavujú štátne zdroje. Táto otázka už bola predmetom skúmania v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. V odôvodnení 44 tohto rozhodnutia sa uvádza, že príspevky vo všeobecnosti predstavujú štátne zdroje, a že poplatky za služby sa môžu za štátne zdroje považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré sa nimi majú zaplatiť. Pokiaľ ide o samotné testy na BSE, tieto boli financované sčasti z poplatkov za služby a sčasti z príspevkov. Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že financovanie časti nákladov na testy na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, a že financovanie prostredníctvom príspevkov predstavuje zlučiteľnú štátnu pomoc. Ako sa uvádza v odôvodnení 34 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, pomoci schválené Komisiou nie sú predmetom tohto rozhodnutia a preto teraz nebudú predmetom opätovného skúmania.

| (87) | Na základe informácií poskytnutých Belgickom po začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa však ukázalo, že príjmy z príspevkov sa v rokoch 2005 a 2006 čiastočne použili na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE nad sumu 40 EUR z obdobia medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004. V rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 sa táto informácia neuvádza. Časť príspevkov teda slúžila na financovanie testov na BSE uskutočnených v období medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004, pričom cieľom bolo spätne získať od poľnohospodárov nie jednotlivo predbežne financované náklady na povinné testy na BSE nad maximálnu sumu 40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Na základe informácií poskytnutých Belgickom po začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa však ukázalo, že príjmy z príspevkov sa v rokoch 2005 a 2006 čiastočne použili na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE nad sumu 40 EUR z obdobia medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004. V rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 sa táto informácia neuvádza. Časť príspevkov teda slúžila na financovanie testov na BSE uskutočnených v období medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004, pričom cieľom bolo spätne získať od poľnohospodárov nie jednotlivo predbežne financované náklady na povinné testy na BSE nad maximálnu sumu 40 EUR.

| (88) | Pridelením časti príjmov z uvedených príspevkov na spätné preplácania predbežného financovania testov sa v žiadnom prípade nemení kvalifikácia štátnych zdrojov uvedená v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Pridelením časti príjmov z uvedených príspevkov na spätné preplácania predbežného financovania testov sa v žiadnom prípade nemení kvalifikácia štátnych zdrojov uvedená v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05.

5.1.2.   Selektívna výhoda pre firmu

| (89) | Pri skúmaní existencie výhody je dôležité rozlišovať opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, a opatrenia financované z poplatkov za služby. |
| --- | --- |

(89)

Pri skúmaní existencie výhody je dôležité rozlišovať opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, a opatrenia financované z poplatkov za služby.

| (90) | Pokiaľ ide o opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, Komisia bola vždy toho názoru (30), že ak štát financuje náklady na povinné kontroly týkajúce sa výroby alebo uvádzania na trh výrobkov, musí sa to považovať za selektívnu výhodu pre dané podniky (31). Štát totiž znižuje náklady, ktoré sú bežnou súčasťou rozpočtu podniky. Z predchádzajúceho možno vyvodiť záver, že poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami z hovädzieho dobytka podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, vykonávajú hospodársku činnosť a od 1. januára 2001 prijímali štátnu pomoc prostredníctvom financovania testov na BSE zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(90)

Pokiaľ ide o opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, Komisia bola vždy toho názoru (30), že ak štát financuje náklady na povinné kontroly týkajúce sa výroby alebo uvádzania na trh výrobkov, musí sa to považovať za selektívnu výhodu pre dané podniky (31). Štát totiž znižuje náklady, ktoré sú bežnou súčasťou rozpočtu podniky. Z predchádzajúceho možno vyvodiť záver, že poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami z hovädzieho dobytka podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, vykonávajú hospodársku činnosť a od 1. januára 2001 prijímali štátnu pomoc prostredníctvom financovania testov na BSE zo štátnych prostriedkov.

| (91) | Argumentácia Belgicka (pozri odôvodnenie 37 a nasl.), podľa ktorej je financovanie testov na BSE povinné s cieľom chrániť verejné zdravie a podľa ktorej právo rozhodnúť o normálnom systéme financovania testov na BSE patrí členskému štátu, nemôže byť akceptovaná pre dôvody uvedené v odôvodnení 74. Belgicko v konkrétnom kontexte hodnotenia selektívnosti argumentovalo tým, že o selektívnosti možno hovoriť len vtedy, ak by niektoré sektory alebo firmy boli uprednostňované vzhľadom na normálny systém. Skutočnosť, že medzi jednotlivými členskými štátmi existujú rozdiely vo financovaní testov na BSE, a že tým môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže, nesúvisí podľa Belgicka so štátnou pomocou, ale s harmonizáciou právnej úpravy. |
| --- | --- |

(91)

Argumentácia Belgicka (pozri odôvodnenie 37 a nasl.), podľa ktorej je financovanie testov na BSE povinné s cieľom chrániť verejné zdravie a podľa ktorej právo rozhodnúť o normálnom systéme financovania testov na BSE patrí členskému štátu, nemôže byť akceptovaná pre dôvody uvedené v odôvodnení 74. Belgicko v konkrétnom kontexte hodnotenia selektívnosti argumentovalo tým, že o selektívnosti možno hovoriť len vtedy, ak by niektoré sektory alebo firmy boli uprednostňované vzhľadom na normálny systém. Skutočnosť, že medzi jednotlivými členskými štátmi existujú rozdiely vo financovaní testov na BSE, a že tým môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže, nesúvisí podľa Belgicka so štátnou pomocou, ale s harmonizáciou právnej úpravy.

| (92) | Tento argument však nie je možné prijať. Ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, k naplneniu kritéria selektívnosti dochádza vtedy, ak je výhoda určená len pre niekoľko podnikov alebo len pre určitý sektor. V danom prípade na vnútroštátnej úrovni financovanie testov na BSE štátom prináša výhody len jednému konkrétnemu sektoru, t. j. chovu zvierat podliehajúcich povinnému testovaniu na BSE. Na úrovni Spoločenstva financovanie štátom alebo zo štátnych zdrojov testov na BSE v prospech belgických podnikov zvýhodňuje tieto podniky voči zahraničným konkurentom, v prípade ktorých financovanie povinných testov na BSE nepokrýva štát ani štátne zdroje. V preambule k usmerneniam TSE (body 8 a 9) sa jasne uviedlo, že prebiehajúca harmonizácia, ktorá sektoru ukladá znášať dané náklady, je pomalá, a že Komisia sa rozhodla vyjasniť a zmeniť svoju politiku v oblasti štátnej pomoci v súvislosti s nákladmi na testy na BSE. V bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že povinnosť vykonávať testy na BSE sa môže zakladať na vnútroštátnej právnej úprave alebo na právnej úprave Spoločenstva. V tomto bode sa jasne uvádza, že neexistuje harmonizácia Spoločenstva v súvislosti s povinnosťou vykonávať testy, čo znamená, že selektívna pomoc zvýhodňujúca podniky konkrétneho členského štátu by sa teda tiež mohla vyskytnúť. Na záver treba zhrnúť, že opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, selektívne zvýhodňujú poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, čím znižujú náklady uvedených prijímateľov. Tieto výhody nie sú poskytované prostredníctvom priamych platieb, ale prevzatím nákladov na testy na BSE prostredníctvom verejných orgánov, ktoré uhrádzajú náklady testy priamo laboratóriám, ktoré ich vykonávajú na žiadosť bitúnkov a náklady fakturujú agentúre AFSCA. |
| --- | --- |

(92)

Tento argument však nie je možné prijať. Ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, k naplneniu kritéria selektívnosti dochádza vtedy, ak je výhoda určená len pre niekoľko podnikov alebo len pre určitý sektor. V danom prípade na vnútroštátnej úrovni financovanie testov na BSE štátom prináša výhody len jednému konkrétnemu sektoru, t. j. chovu zvierat podliehajúcich povinnému testovaniu na BSE. Na úrovni Spoločenstva financovanie štátom alebo zo štátnych zdrojov testov na BSE v prospech belgických podnikov zvýhodňuje tieto podniky voči zahraničným konkurentom, v prípade ktorých financovanie povinných testov na BSE nepokrýva štát ani štátne zdroje. V preambule k usmerneniam TSE (body 8 a 9) sa jasne uviedlo, že prebiehajúca harmonizácia, ktorá sektoru ukladá znášať dané náklady, je pomalá, a že Komisia sa rozhodla vyjasniť a zmeniť svoju politiku v oblasti štátnej pomoci v súvislosti s nákladmi na testy na BSE. V bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že povinnosť vykonávať testy na BSE sa môže zakladať na vnútroštátnej právnej úprave alebo na právnej úprave Spoločenstva. V tomto bode sa jasne uvádza, že neexistuje harmonizácia Spoločenstva v súvislosti s povinnosťou vykonávať testy, čo znamená, že selektívna pomoc zvýhodňujúca podniky konkrétneho členského štátu by sa teda tiež mohla vyskytnúť. Na záver treba zhrnúť, že opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, selektívne zvýhodňujú poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, čím znižujú náklady uvedených prijímateľov. Tieto výhody nie sú poskytované prostredníctvom priamych platieb, ale prevzatím nákladov na testy na BSE prostredníctvom verejných orgánov, ktoré uhrádzajú náklady testy priamo laboratóriám, ktoré ich vykonávajú na žiadosť bitúnkov a náklady fakturujú agentúre AFSCA.

| (93) | Pokiaľ ide o opatrenia pomoci financované z poplatkov za služby, treba overiť, či prostredníctvom uvedených poplatkov vzniká nejaká výhoda. Podľa rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (odôvodnenia 61 a 62) môže ísť o výhodu len vtedy, ak sú uvedené poplatky nižšie ako skutočné náklady za služby, ktoré agentúra AFSCA poskytuje hospodárskym subjektom. Súčasne je dôležité overiť, či sú poplatky platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám. Konkrétne ide o to, či bitúnky a výrobcovia, ktorí zaplatili poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka v období od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005, boli zvýhodnení a či skutočne využívali služby poskytované agentúrou AFSCA. |
| --- | --- |

(93)

Pokiaľ ide o opatrenia pomoci financované z poplatkov za služby, treba overiť, či prostredníctvom uvedených poplatkov vzniká nejaká výhoda. Podľa rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (odôvodnenia 61 a 62) môže ísť o výhodu len vtedy, ak sú uvedené poplatky nižšie ako skutočné náklady za služby, ktoré agentúra AFSCA poskytuje hospodárskym subjektom. Súčasne je dôležité overiť, či sú poplatky platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám. Konkrétne ide o to, či bitúnky a výrobcovia, ktorí zaplatili poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka v období od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005, boli zvýhodnení a či skutočne využívali služby poskytované agentúrou AFSCA.

| (94) | Belgické orgány vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedli, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka bol jediným zdrojom financovania agentúry AFSCA na podporu nákladov na testy na BSE, s výnimkou rezerv agentúry AFSCA a vratných preddavkov zo štátnej pokladnice. Poplatok za služby uhrádzajú bitúnky. Belgické orgány uviedli, že žiadna zákonná povinnosť neukladá bitúnkom fakturovať poplatok za služby svojim zákazníkom, ale v praxi bitúnky fakturujú poplatok výrobcom ako samostatnú položku. Dôkazom, ktoré Belgicko predložilo ako príklad sú faktúry, z ktorých je evidentné, že bitúnky fakturujú výrobcom výšku poplatku za služby ako samostatnú položku. Belgicko sa domnieva, že formálna regulácia spôsobu, akým bitúnky vyberajú od výrobcov alebo iných možných prijímateľov služieb poplatok za služby, ktorý platia, nie je potrebná, keďže tento poplatok sa fakturuje výrobcom podobne ako ostatné náklady vznikajúce pri porážaní dobytka. |
| --- | --- |

(94)

Belgické orgány vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedli, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka bol jediným zdrojom financovania agentúry AFSCA na podporu nákladov na testy na BSE, s výnimkou rezerv agentúry AFSCA a vratných preddavkov zo štátnej pokladnice. Poplatok za služby uhrádzajú bitúnky. Belgické orgány uviedli, že žiadna zákonná povinnosť neukladá bitúnkom fakturovať poplatok za služby svojim zákazníkom, ale v praxi bitúnky fakturujú poplatok výrobcom ako samostatnú položku. Dôkazom, ktoré Belgicko predložilo ako príklad sú faktúry, z ktorých je evidentné, že bitúnky fakturujú výrobcom výšku poplatku za služby ako samostatnú položku. Belgicko sa domnieva, že formálna regulácia spôsobu, akým bitúnky vyberajú od výrobcov alebo iných možných prijímateľov služieb poplatok za služby, ktorý platia, nie je potrebná, keďže tento poplatok sa fakturuje výrobcom podobne ako ostatné náklady vznikajúce pri porážaní dobytka.

| (95) | Z uvedených skutočností možno teda vyvodiť, že pochybnosti uvedené v odôvodnení 44 v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania, kde sa uvádza, že povinný poplatok pre bitúnky je oveľa vyšší ako pre ostatných prijímateľov služby, boli rozptýlené informáciami, ktoré Belgicko predložilo v súvislosti s fakturáciou výšky uvedeného poplatku výrobcom. |
| --- | --- |

(95)

Z uvedených skutočností možno teda vyvodiť, že pochybnosti uvedené v odôvodnení 44 v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania, kde sa uvádza, že povinný poplatok pre bitúnky je oveľa vyšší ako pre ostatných prijímateľov služby, boli rozptýlené informáciami, ktoré Belgicko predložilo v súvislosti s fakturáciou výšky uvedeného poplatku výrobcom.

| (96) | Pokiaľ ide o otázku súladu cien za testy na BSE a trhových cien, Belgicko najskôr oznámilo Komisii, že od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzali pod úrovňou 40 EUR, zatiaľ čo v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa uvádza suma 40 EUR ako najnižšia dostupná cena v Spoločenstve v danom období. Uvedená informácia svedčí o tom, že ceny zodpovedali cenám uplatňovaným v danom období v ostatných častiach Európy. Belgicko potom odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že situácia je identická v porovnaní so situáciou skúmanou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom Komisia dospela k záveru, že poskytovatelia služby boli určení na základe otvorených a nediskriminačných postupov (pozri odôvodnenie 82 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05). Komisia vzápätí vzala na vedomie záväzok Belgicka prijať všetky dostupné právne opatrenia na opätovné získanie navyše uhradenej sumy za testy, ak sa vyšetrovaním belgického orgánu pre hospodársku súťaž preukáže nezákonný kartel medzi laboratóriami, ktorého výsledkom je zvýšenie cien za testy. Komisia na základe týchto tvrdení dospela k záveru, že poplatky za služby sa nemôžu považovať za štátne zdroje, najmä preto, že poplatky platené agentúre AFSCA za testy na BSE predstavujú platby za služby agentúry AFSCA skutočne poskytnuté podnikom, ktoré sa zároveň zakladajú na trhových cenách. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o otázku súladu cien za testy na BSE a trhových cien, Belgicko najskôr oznámilo Komisii, že od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzali pod úrovňou 40 EUR, zatiaľ čo v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa uvádza suma 40 EUR ako najnižšia dostupná cena v Spoločenstve v danom období. Uvedená informácia svedčí o tom, že ceny zodpovedali cenám uplatňovaným v danom období v ostatných častiach Európy. Belgicko potom odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že situácia je identická v porovnaní so situáciou skúmanou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom Komisia dospela k záveru, že poskytovatelia služby boli určení na základe otvorených a nediskriminačných postupov (pozri odôvodnenie 82 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05). Komisia vzápätí vzala na vedomie záväzok Belgicka prijať všetky dostupné právne opatrenia na opätovné získanie navyše uhradenej sumy za testy, ak sa vyšetrovaním belgického orgánu pre hospodársku súťaž preukáže nezákonný kartel medzi laboratóriami, ktorého výsledkom je zvýšenie cien za testy. Komisia na základe týchto tvrdení dospela k záveru, že poplatky za služby sa nemôžu považovať za štátne zdroje, najmä preto, že poplatky platené agentúre AFSCA za testy na BSE predstavujú platby za služby agentúry AFSCA skutočne poskytnuté podnikom, ktoré sa zároveň zakladajú na trhových cenách.

| (97) | V súlade s rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 možno dospieť k záveru, že bitúnky ani výrobcovia neboli poplatkami za služby nijako zvýhodnené, pretože poplatok za službu pokrýva platbu za službu, ktorú platca poplatku prijal, a pretože cena za test zodpovedá trhovej cene. Na základe tohto tvrdenia možno súčasne skonštatovať, že nedošlo k financovaniu zo štátnych zdrojov, nakoľko cena za test je v súlade s trhovou cenou. |
| --- | --- |

(97)

V súlade s rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 možno dospieť k záveru, že bitúnky ani výrobcovia neboli poplatkami za služby nijako zvýhodnené, pretože poplatok za službu pokrýva platbu za službu, ktorú platca poplatku prijal, a pretože cena za test zodpovedá trhovej cene. Na základe tohto tvrdenia možno súčasne skonštatovať, že nedošlo k financovaniu zo štátnych zdrojov, nakoľko cena za test je v súlade s trhovou cenou.

5.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v Európskej únii

| (98) | Pokiaľ ide o ďalšie podmienky upravujúce uplatňovanie článku 107 ods. 1 ZFEÚ, opatrenie pomoci môže mať vplyv na pozíciu Belgicka v tomto odvetví (32). Keďže belgické podniky pôsobia na veľmi konkurenčnom medzinárodnom trhu, opatrenie pomoci narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže (33) a negatívne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o ďalšie podmienky upravujúce uplatňovanie článku 107 ods. 1 ZFEÚ, opatrenie pomoci môže mať vplyv na pozíciu Belgicka v tomto odvetví (32). Keďže belgické podniky pôsobia na veľmi konkurenčnom medzinárodnom trhu, opatrenie pomoci narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže (33) a negatívne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

5.1.4.   Závery týkajúce sa charakteru pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (99) | Komisia na základe predchádzajúcich tvrdení usudzuje, že financovanie testov na BSE z príspevkov a iných štátnych zdrojov uvedených vyššie predstavuje výhodu financovanú zo štátnych zdrojov. Táto výhoda narúša hospodársku súťaž či hrozí, že ju bude narúšať tým, že uprednostňuje niektoré podniky a niektoré výroby, pokiaľ môže nepriaznivo zasiahnuť obchod medzi členskými štátmi. Zvýhodnení sú poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Komisia preto vyvodzuje záver, že tieto opatrenia patria pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane, časť testov na BSE financovaných z poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, keďže platitelia poplatku za služby sú prijímateľmi služby poskytovanej za trhovú cenu. |
| --- | --- |

(99)

Komisia na základe predchádzajúcich tvrdení usudzuje, že financovanie testov na BSE z príspevkov a iných štátnych zdrojov uvedených vyššie predstavuje výhodu financovanú zo štátnych zdrojov. Táto výhoda narúša hospodársku súťaž či hrozí, že ju bude narúšať tým, že uprednostňuje niektoré podniky a niektoré výroby, pokiaľ môže nepriaznivo zasiahnuť obchod medzi členskými štátmi. Zvýhodnení sú poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Komisia preto vyvodzuje záver, že tieto opatrenia patria pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane, časť testov na BSE financovaných z poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, keďže platitelia poplatku za služby sú prijímateľmi služby poskytovanej za trhovú cenu.

5.2.   Nezákonnosť pomoci

| (100) | Od 1. januára 2001 belgické orgány neoznámili Komisii, v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, opatrenia pomoci spočívajúce vo financovaní testov na BSE. Na pomoci spadajúce pod nariadenie (ES) č. 1/2004 sa nevzťahuje oznamovacia povinnosť, ak spĺňajú podmienky ustanovené týmto nariadením. V dôsledku nedodržania uvedených podmienok ide o nezákonné pomoci. |
| --- | --- |

(100)

Od 1. januára 2001 belgické orgány neoznámili Komisii, v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, opatrenia pomoci spočívajúce vo financovaní testov na BSE. Na pomoci spadajúce pod nariadenie (ES) č. 1/2004 sa nevzťahuje oznamovacia povinnosť, ak spĺňajú podmienky ustanovené týmto nariadením. V dôsledku nedodržania uvedených podmienok ide o nezákonné pomoci.

5.3.   Financovanie pomoci

| (101) | Pokiaľ ide o štátnu pomoc čiastočne financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, tzn. príspevku, činnosti financované z tejto pomoci, ako aj samotné financovanie musí preskúmať Komisia. Prípadnou nezlučiteľnosťou financovania štátnej pomoci s vnútorným trhom by sa totiž nezlučiteľnými stali aj samotné pomoci, a to aj v prípade, ak by poskytovanie pomoci spĺňalo uplatniteľné pravidlá hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(101)

Pokiaľ ide o štátnu pomoc čiastočne financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, tzn. príspevku, činnosti financované z tejto pomoci, ako aj samotné financovanie musí preskúmať Komisia. Prípadnou nezlučiteľnosťou financovania štátnej pomoci s vnútorným trhom by sa totiž nezlučiteľnými stali aj samotné pomoci, a to aj v prípade, ak by poskytovanie pomoci spĺňalo uplatniteľné pravidlá hospodárskej súťaže.

| (102) | Podľa stálej judikatúry dane nepatria do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci okrem prípadu, keď sú takým spôsobom financované opatrenia pomoci a tvoria tým pádom neoddeliteľnú súčasť tohto opatrenia (34). Na to, aby bolo možné daň alebo časť dane považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí medzi daňou a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia podľa príslušných vnútroštátnych predpisov v tom zmysle, že výnos dane je nevyhnutne určený na financovanie danej pomoci (35). Pokiaľ takýto vzťah existuje, výnos dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci (36) a v dôsledku toho posúdenie jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom (37). |
| --- | --- |

(102)

Podľa stálej judikatúry dane nepatria do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci okrem prípadu, keď sú takým spôsobom financované opatrenia pomoci a tvoria tým pádom neoddeliteľnú súčasť tohto opatrenia (34). Na to, aby bolo možné daň alebo časť dane považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí medzi daňou a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia podľa príslušných vnútroštátnych predpisov v tom zmysle, že výnos dane je nevyhnutne určený na financovanie danej pomoci (35). Pokiaľ takýto vzťah existuje, výnos dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci (36) a v dôsledku toho posúdenie jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom (37).

| (103) | Preto treba skúmať, či príspevok vyberaný po 1. júli 2004 spĺňa kritériá uvedené v odôvodnení 102 a rozlišovať podľa právnych nástrojov uplatniteľných v jednotlivých obdobiach. Na financovanú pomoc sa vzťahovala výnimka, táto výnimka však nepokrýva systém financovania pomoci, a preto treba skontrolovať zákonnosť systému financovania počas celého dotknutého obdobia. |
| --- | --- |

(103)

Preto treba skúmať, či príspevok vyberaný po 1. júli 2004 spĺňa kritériá uvedené v odôvodnení 102 a rozlišovať podľa právnych nástrojov uplatniteľných v jednotlivých obdobiach. Na financovanú pomoc sa vzťahovala výnimka, táto výnimka však nepokrýva systém financovania pomoci, a preto treba skontrolovať zákonnosť systému financovania počas celého dotknutého obdobia.

5.3.1.   Od 1. júla 2004 do 31. decembra 2005

| (104) | V tomto období bola pomoc predbežne financovaná agentúrou AFSCA a z poplatkov za služby podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004 (poplatky sa služby ale nie sú predmetom tohto oddielu, keďže nejde o pomoc – pozri odôvodnenie 97). Je dôležité skontrolovať, či je systém financovania neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. Zo súčasnej právnej úpravy nevyplýva záväzný vzťah určenia medzi spôsobom financovania AFSCA a financovaním testov na BSE, ani skutočnosť, že výnos z dane je nevyhnutne určený na financovanie pomoci. Zákon zo 4. februára 2000 týkajúci sa vytvorenia agentúry AFSCA totiž ustanovuje rôzne zdroje financovania agentúry AFSCA (pozri odôvodnenie 82). Okrem toho, nedá sa tvrdiť, že výnos z dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci, keďže testy sú financované z poplatkov za služby a súčasne agentúrou AFSCA v prípade prekročenia sumy. Výška pomoci uhrádzanej agentúrou AFSCA sa preto mení v závislosti od ceny testov a nie v závislosti od príspevkov platených agentúre AFSCA. Na záver treba zhrnúť, že neexistuje záväzný vzťah medzi príjmami z príspevkov a spätným preplácaním predbežného financovania. |
| --- | --- |

(104)

V tomto období bola pomoc predbežne financovaná agentúrou AFSCA a z poplatkov za služby podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004 (poplatky sa služby ale nie sú predmetom tohto oddielu, keďže nejde o pomoc – pozri odôvodnenie 97). Je dôležité skontrolovať, či je systém financovania neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. Zo súčasnej právnej úpravy nevyplýva záväzný vzťah určenia medzi spôsobom financovania AFSCA a financovaním testov na BSE, ani skutočnosť, že výnos z dane je nevyhnutne určený na financovanie pomoci. Zákon zo 4. februára 2000 týkajúci sa vytvorenia agentúry AFSCA totiž ustanovuje rôzne zdroje financovania agentúry AFSCA (pozri odôvodnenie 82). Okrem toho, nedá sa tvrdiť, že výnos z dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci, keďže testy sú financované z poplatkov za služby a súčasne agentúrou AFSCA v prípade prekročenia sumy. Výška pomoci uhrádzanej agentúrou AFSCA sa preto mení v závislosti od ceny testov a nie v závislosti od príspevkov platených agentúre AFSCA. Na záver treba zhrnúť, že neexistuje záväzný vzťah medzi príjmami z príspevkov a spätným preplácaním predbežného financovania.

5.3.2.   Po 1. januári 2006

| (105) | Po tomto dátume príspevky upravuje kráľovský výnos o príspevkoch na financovanie agentúry AFSCA. Komisia v rozhodnutí o opatreniach pomoci N 9/05 a N 10/05 skúmala systém financovania prostredníctvom príspevkov a dospela k záveru, že metóda financovania časti výdavkov na testy na BSE nediskriminuje dovážané alebo vyvážané výrobky a nie je v rozpore s ustanoveniami zmluvy (38). Ako sa uvádza v odôvodnení 31, toto rozhodnutie sa nevzťahuje na predtým schválené opatrenia. Keďže Belgicko uviedlo, že časť príspevkov slúžila po 1. januári 2006 na spätné preplácanie predbežného financovania predtým uskutočnených testov na BSE, Komisia má právo preskúmať systém financovania v súvislosti s mierou financovania spätného splácania predbežného financovania testov na BSE z príspevkov. |
| --- | --- |

(105)

Po tomto dátume príspevky upravuje kráľovský výnos o príspevkoch na financovanie agentúry AFSCA. Komisia v rozhodnutí o opatreniach pomoci N 9/05 a N 10/05 skúmala systém financovania prostredníctvom príspevkov a dospela k záveru, že metóda financovania časti výdavkov na testy na BSE nediskriminuje dovážané alebo vyvážané výrobky a nie je v rozpore s ustanoveniami zmluvy (38). Ako sa uvádza v odôvodnení 31, toto rozhodnutie sa nevzťahuje na predtým schválené opatrenia. Keďže Belgicko uviedlo, že časť príspevkov slúžila po 1. januári 2006 na spätné preplácanie predbežného financovania predtým uskutočnených testov na BSE, Komisia má právo preskúmať systém financovania v súvislosti s mierou financovania spätného splácania predbežného financovania testov na BSE z príspevkov.

| (106) | Belgicko uviedlo, že systém financovania sa s výnimkou indexácie poplatku za služby nezmenil. Jediný prvok, ktorý sa zmenil, je použitie príjmov z príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE z roku 2006. |
| --- | --- |

(106)

Belgicko uviedlo, že systém financovania sa s výnimkou indexácie poplatku za služby nezmenil. Jediný prvok, ktorý sa zmenil, je použitie príjmov z príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE z roku 2006.

| (107) | Pokiaľ ide o otázku, či je toto financovanie neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, odpoveď je záporná. Prideľovanie príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov po roku 2006 neovplyvnilo výšku schválenej pomoci. Belgické orgány navyše uviedli, že systém vracania je solidárnym systémom, v rámci ktorého každý prevádzkovateľ platí príspevok agentúre AFSCA a časť tohto príspevku je určená na navrátenie predchádzajúcich nákladov spojených s predbežne financovanými testami na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému, ale nie sú jediní prispievatelia. Komisia preto dospela k záveru, že financovanie pomoci nie je neoddeliteľnou súčasťou dotknutého opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(107)

Pokiaľ ide o otázku, či je toto financovanie neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, odpoveď je záporná. Prideľovanie príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov po roku 2006 neovplyvnilo výšku schválenej pomoci. Belgické orgány navyše uviedli, že systém vracania je solidárnym systémom, v rámci ktorého každý prevádzkovateľ platí príspevok agentúre AFSCA a časť tohto príspevku je určená na navrátenie predchádzajúcich nákladov spojených s predbežne financovanými testami na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému, ale nie sú jediní prispievatelia. Komisia preto dospela k záveru, že financovanie pomoci nie je neoddeliteľnou súčasťou dotknutého opatrenia pomoci.

5.4.   Posúdenie zlučiteľnosti opatrení pomoci

| (108) | Ak opatrenie pomoci predstavuje štátnu pomoc a spadá pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa posúdiť, či ho možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(108)

Ak opatrenie pomoci predstavuje štátnu pomoc a spadá pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa posúdiť, či ho možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ.

| (109) | V súvislosti s dotknutým opatrením sa môže uplatniť len článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych regiónov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu. |
| --- | --- |

(109)

V súvislosti s dotknutým opatrením sa môže uplatniť len článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych regiónov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu.

| (110) | Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva na roky 2000 – 2006 (39) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2000 – 2006“ a podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (40), by sa každá neoprávnená štátna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (41) mala posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Komisia v roku 2002 prijala usmernenia TSE. Tieto usmernenia sa uplatňovali v období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 (42). V bode 44 usmernení o TSE sa uvádza, že okrem prípadov týkajúcich sa najmä testov na BSE sa protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 bude posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Keďže pomoc bola poskytnutá v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005, usmernenia TSE predstavujú relevantný rámec na posudzovanie uvedenej pomoci. |
| --- | --- |

(110)

Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva na roky 2000 – 2006 (39) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2000 – 2006“ a podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (40), by sa každá neoprávnená štátna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (41) mala posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Komisia v roku 2002 prijala usmernenia TSE. Tieto usmernenia sa uplatňovali v období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 (42). V bode 44 usmernení o TSE sa uvádza, že okrem prípadov týkajúcich sa najmä testov na BSE sa protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 bude posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Keďže pomoc bola poskytnutá v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005, usmernenia TSE predstavujú relevantný rámec na posudzovanie uvedenej pomoci.

| (111) | V súlade s bodom 194 písm. c) poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 – 2013 Komisia bude od 1. januára 2007 uplatňovať usmernenia TSE len na protiprávnu pomoc stanovenú v bode 43 a nasl. usmernení TSE. |
| --- | --- |

(111)

V súlade s bodom 194 písm. c) poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 – 2013 Komisia bude od 1. januára 2007 uplatňovať usmernenia TSE len na protiprávnu pomoc stanovenú v bode 43 a nasl. usmernení TSE.

| (112) | V závislosti od uplatniteľnosti dvoch rôznych právnych ustanovení možno rozlišovať dve obdobia. |
| --- | --- |

(112)

V závislosti od uplatniteľnosti dvoch rôznych právnych ustanovení možno rozlišovať dve obdobia.

5.4.1.   Obdobie medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002: uplatniteľnosť bodu 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006, na ktoré odkazuje bod 45 usmernení TSE

| (113) | V bode 45 usmernení TSE v súvislosti s protiprávnou štátnou pomocou určenou na pokrytie nákladov na testy na BSE poskytnutou predtým, ako sa začali uplatňovať usmernenia TSE (tzn. 1. január 2003) sa ustanovuje, že Komisia bude posudzovať zlučiteľnosť takejto pomoci v súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 a v súlade so svojou praxou od roku 2001 akceptovať takúto pomoc až do výšky 100 %. |
| --- | --- |

(113)

V bode 45 usmernení TSE v súvislosti s protiprávnou štátnou pomocou určenou na pokrytie nákladov na testy na BSE poskytnutou predtým, ako sa začali uplatňovať usmernenia TSE (tzn. 1. január 2003) sa ustanovuje, že Komisia bude posudzovať zlučiteľnosť takejto pomoci v súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 a v súlade so svojou praxou od roku 2001 akceptovať takúto pomoc až do výšky 100 %.

| (114) | V súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 musí opatrenie spĺňať tieto podmienky, aby sa mohlo považovať za zlučiteľné:






  — | opatrenie musí spadať do rámca vhodného programu zriadeného na úrovni Spoločenstva, štátu alebo regiónu na prevenciu, kontrolu alebo eradikáciu príslušnej choroby (bod 11.4.2), |
| --- | --- | --- |

(114)

V súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 musí opatrenie spĺňať tieto podmienky, aby sa mohlo považovať za zlučiteľné:

—

opatrenie musí spadať do rámca vhodného programu zriadeného na úrovni Spoločenstva, štátu alebo regiónu na prevenciu, kontrolu alebo eradikáciu príslušnej choroby (bod 11.4.2),

| — | cieľom opatrenia musí byť prevencia, odškodnenie alebo kombinácia oboch (bod 11.4.3), |
| --- | --- |

—

cieľom opatrenia musí byť prevencia, odškodnenie alebo kombinácia oboch (bod 11.4.3),

| — | opatrenie musí byť kompatibilné s cieľmi, ako aj osobitnými ustanoveniami podľa veterinárnych a fytosanitárnych predpisov Spoločenstva (bod 11.4.4), |
| --- | --- |

—

opatrenie musí byť kompatibilné s cieľmi, ako aj osobitnými ustanoveniami podľa veterinárnych a fytosanitárnych predpisov Spoločenstva (bod 11.4.4),

| — | rozsah pomoci nesmie prekročiť 100 % oprávnených nákladov (bod 11.4.5). |
| --- | --- |

—

rozsah pomoci nesmie prekročiť 100 % oprávnených nákladov (bod 11.4.5).

Ak sa pomoc poskytuje podľa schém pomoci Spoločenstva a/alebo vnútroštátnych a/alebo regionálnych, Komisia bude vyžadovať dôkaz, že neexistuje žiadne riziko nadmernej kompenzácie prostredníctvom kumulácie opatrení ustanovených podľa rôznych schém. Ak sa schválila pomoc Spoločenstva, musí sa uviesť dátum a odkazy na príslušné rozhodnutie Komisie.

| (115) | Pokiaľ ide o prvé tri podmienky, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospela k záveru, že sú splnené (pozri odôvodnenie 80 rozhodnutia o začatí konania). Belgické orgány potvrdili tento prístup vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. BSE je prenosná choroba a predstavuje hrozbu pre ľudské zdravie. Ide o chorobu zvierat, ktorej prvotné ohnisko sa musí nahlásiť priamo Komisii a ostatným členským štátom (43). Cieľom opatrenia pomoci je boj proti BSE vyšetrením zabitých a uhynutých zvierat. Kompenzáciou nákladov, ktoré znášajú poľnohospodári, sa má zabezpečiť účinná realizácia opatrení. Všetky opatrenia sa prijímajú v súlade s právom Spoločenstva alebo ich toto právo odporúča (44). |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o prvé tri podmienky, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospela k záveru, že sú splnené (pozri odôvodnenie 80 rozhodnutia o začatí konania). Belgické orgány potvrdili tento prístup vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. BSE je prenosná choroba a predstavuje hrozbu pre ľudské zdravie. Ide o chorobu zvierat, ktorej prvotné ohnisko sa musí nahlásiť priamo Komisii a ostatným členským štátom (43). Cieľom opatrenia pomoci je boj proti BSE vyšetrením zabitých a uhynutých zvierat. Kompenzáciou nákladov, ktoré znášajú poľnohospodári, sa má zabezpečiť účinná realizácia opatrení. Všetky opatrenia sa prijímajú v súlade s právom Spoločenstva alebo ich toto právo odporúča (44).

| (116) | Pokiaľ ide o štvrtú podmienku, z informácií poskytnutých Belgickom vyplýva financovanie testov na BSE v tomto období v cene medzi 111,81 EUR a 63,45 EUR (pozri odôvodnenie 56). Zahŕňa to laboratórnu analýzu, náklady na odber vzorky veterinárom a náklady na testovaciu súpravu. Komisia sa domnieva, že tieto náklady sú v súlade s nákladmi citovanými v bode 11.4.5. poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006, kde sa okrem iného medzi reálnymi nákladmi uvádzajú sanitárne kontroly, testy a ostatné skríningové opatrenia. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o štvrtú podmienku, z informácií poskytnutých Belgickom vyplýva financovanie testov na BSE v tomto období v cene medzi 111,81 EUR a 63,45 EUR (pozri odôvodnenie 56). Zahŕňa to laboratórnu analýzu, náklady na odber vzorky veterinárom a náklady na testovaciu súpravu. Komisia sa domnieva, že tieto náklady sú v súlade s nákladmi citovanými v bode 11.4.5. poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006, kde sa okrem iného medzi reálnymi nákladmi uvádzajú sanitárne kontroly, testy a ostatné skríningové opatrenia.

| (117) | Na záver možno vyvodiť, že pomoci poskytnuté v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2002 sú zlučiteľné. |
| --- | --- |

(117)

Na záver možno vyvodiť, že pomoci poskytnuté v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2002 sú zlučiteľné.

5.4.2.   Obdobie medzi 1. januárom 2003 a 31. decembrom 2005: uplatniteľnosť bodu 21 a nasl. usmernení TSE

| (118) | Komisia sa v súlade s bodom 23 usmernení TSE rozhodla povoliť pomoc až do výšky 100 % nákladov spojených s testami na BSE podľa zásad vyjadrených v bode 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 (pozri odôvodnenie 114). |
| --- | --- |

(118)

Komisia sa v súlade s bodom 23 usmernení TSE rozhodla povoliť pomoc až do výšky 100 % nákladov spojených s testami na BSE podľa zásad vyjadrených v bode 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 – 2006 (pozri odôvodnenie 114).

| (119) | Súčasne musia byť splnené tieto podmienky v súlade s usmerneniami TSE:






  — | pokiaľ ide o povinné testy na BSE v prípade hovädzieho dobytka zabitého na ľudskú spotrebu, pomoci, vrátane platieb Spoločenstva, nesmú po 1. januári 2003 prekročiť sumu 40 EUR na jeden test (pozri bod 24 usmernení TSE), |
| --- | --- | --- |

(119)

Súčasne musia byť splnené tieto podmienky v súlade s usmerneniami TSE:

—

pokiaľ ide o povinné testy na BSE v prípade hovädzieho dobytka zabitého na ľudskú spotrebu, pomoci, vrátane platieb Spoločenstva, nesmú po 1. januári 2003 prekročiť sumu 40 EUR na jeden test (pozri bod 24 usmernení TSE),

| — | štátna pomoc určená na pokrytie nákladov na testy na BSE sa vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie. Ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa pomoc v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE). |
| --- | --- |

—

štátna pomoc určená na pokrytie nákladov na testy na BSE sa vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie. Ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa pomoc v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE).

| (120) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 115 a 116, štyri podmienky uvedené v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2000 – 2006 sú splnené. |
| --- | --- |

(120)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 115 a 116, štyri podmienky uvedené v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2000 – 2006 sú splnené.

| (121) | Pokiaľ ide o podmienku týkajúcu sa maximálnej výšky 40 EUR na jeden test, Komisia poznamenala, že táto maximálna suma sa prekročila v období od 1. januára 2003 do 30. júna 2004. Podľa informácií poskytnutých Belgickom dosiahla celková presahujúca suma za toto obdobie výšku 6 619 810,74 EUR. Po 1. júli 2004 sa celková suma za test nachádzala pod úrovňou 40 EUR (pozri odôvodnenie 64). Belgické orgány uviedli, že tieto sumy pokrývali vnútroštátne platby a platby Spoločenstva (pozri odôvodnenie 58). |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o podmienku týkajúcu sa maximálnej výšky 40 EUR na jeden test, Komisia poznamenala, že táto maximálna suma sa prekročila v období od 1. januára 2003 do 30. júna 2004. Podľa informácií poskytnutých Belgickom dosiahla celková presahujúca suma za toto obdobie výšku 6 619 810,74 EUR. Po 1. júli 2004 sa celková suma za test nachádzala pod úrovňou 40 EUR (pozri odôvodnenie 64). Belgické orgány uviedli, že tieto sumy pokrývali vnútroštátne platby a platby Spoločenstva (pozri odôvodnenie 58).

| (122) | Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej sa pomoc vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie, a že ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE), Komisia dospela k záveru, že táto podmienka je splnená. |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej sa pomoc vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie, a že ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE), Komisia dospela k záveru, že táto podmienka je splnená.

| (123) | Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, belgické orgány uviedli, že náklady na testy sa vyplácajú priamo laboratóriám. Prevádzkovatelia nemajú platiť žiadne laboratórne náklady na testy na BSE vykonávané na hovädzom dobytku. Toto hodnotenie je v súlade s podobným systémom, o ktorom sa rozhodlo v odôvodnení (95) rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Ako sa uviedlo predtým, jediný výdavok presunutý na výrobcov je poplatok za služby (pozri odôvodnenie (93) a nasl.), táto časť financovania testov na BSE však nepredstavuje pomoc. Celková výška pomoci je preto odovzdaná prevádzkovateľovi. |
| --- | --- |

(123)

Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, belgické orgány uviedli, že náklady na testy sa vyplácajú priamo laboratóriám. Prevádzkovatelia nemajú platiť žiadne laboratórne náklady na testy na BSE vykonávané na hovädzom dobytku. Toto hodnotenie je v súlade s podobným systémom, o ktorom sa rozhodlo v odôvodnení (95) rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Ako sa uviedlo predtým, jediný výdavok presunutý na výrobcov je poplatok za služby (pozri odôvodnenie (93) a nasl.), táto časť financovania testov na BSE však nepredstavuje pomoc. Celková výška pomoci je preto odovzdaná prevádzkovateľovi.

5.4.3.   Po 1. januári 2006

| (124) | Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2006, Komisia odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, keďže predmetom tohto rozhodnutia nie je pomoc schválená v uvedenom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2006, Komisia odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, keďže predmetom tohto rozhodnutia nie je pomoc schválená v uvedenom rozhodnutí.

5.4.4.   Záver

| (125) | Na záver treba zhrnúť, že pomoc poskytnutá na financovanie testov na BSE prevyšujúca sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004, ktorá dosiahla celkovú výšku 6 619 810,74 EUR, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(125)

Na záver treba zhrnúť, že pomoc poskytnutá na financovanie testov na BSE prevyšujúca sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004, ktorá dosiahla celkovú výšku 6 619 810,74 EUR, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

5.5.   Spätné preplácanie predbežného financovania

| (126) | Ako sa uvádza vyššie, testy sa financovali zo štátnych zdrojov nad maximálnu sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004. |
| --- | --- |

(126)

Ako sa uvádza vyššie, testy sa financovali zo štátnych zdrojov nad maximálnu sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004.

| (127) | Belgicko sa rozhodlo pre spätné preplácanie tejto nadbytočnej sumy prostredníctvom príspevkov vyberaných na financovanie agentúry AFSCA po 1. januári 2006, pôvodne rozložené na obdobie 15 rokov, následne však od neho upustilo. Podľa belgických orgánov bola dôvodom pre tento všeobecný prístup praktická náročnosť individuálneho spätného získavania, keďže niektorí prevádzkovatelia zomreli alebo skončili svoju činnosť. |
| --- | --- |

(127)

Belgicko sa rozhodlo pre spätné preplácanie tejto nadbytočnej sumy prostredníctvom príspevkov vyberaných na financovanie agentúry AFSCA po 1. januári 2006, pôvodne rozložené na obdobie 15 rokov, následne však od neho upustilo. Podľa belgických orgánov bola dôvodom pre tento všeobecný prístup praktická náročnosť individuálneho spätného získavania, keďže niektorí prevádzkovatelia zomreli alebo skončili svoju činnosť.

| (128) | Belgické orgány vo svojom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že AFSCA uskutočňovala spätné preplácanie z fondov AFSCA v období rokov 2005 – 2006. |
| --- | --- |

(128)

Belgické orgány vo svojom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že AFSCA uskutočňovala spätné preplácanie z fondov AFSCA v období rokov 2005 – 2006.

| (129) | Navrhovaný systém spätného získavania ale nie je zlučiteľný s požiadavkami v oblasti vymáhania protiprávnej a nezlučiteľnej pomoci. Cieľom vymáhania pomoci, podľa judikatúry, je obnovenie takej situácie, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím predmetnej pomoci. Cieľ obnovenia predchádzajúcej situácie sa dosiahne vtedy, keď protiprávnu pomoc alebo pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom prijímateľ vráti, a stratí výhodu, ktorú získal na trhu vo vzťahu k svojej konkurencii, čím sa situácia pred vyplatením pomoci obnoví (45). Pomoc, ktorá sa má vrátiť, zahŕňa úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou, ktorý bude splatný od dátumu, kedy bola protiprávna pomoc k dispozícii príjemcovi, až do dátumu jej vymáhania (46). Na základe nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (47), sa úrok počíta podľa zloženej úrokovej sadzby, čo v tomto prípade neplatí. Navyše, v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia na okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Spätné získanie, tak ako ho Belgicko navrhlo a čiastočne uskutočnilo, nespĺňa vyššie uvedené požiadavky a nemôže sa považovať za vymáhanie v zmysle článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(129)

Navrhovaný systém spätného získavania ale nie je zlučiteľný s požiadavkami v oblasti vymáhania protiprávnej a nezlučiteľnej pomoci. Cieľom vymáhania pomoci, podľa judikatúry, je obnovenie takej situácie, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím predmetnej pomoci. Cieľ obnovenia predchádzajúcej situácie sa dosiahne vtedy, keď protiprávnu pomoc alebo pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom prijímateľ vráti, a stratí výhodu, ktorú získal na trhu vo vzťahu k svojej konkurencii, čím sa situácia pred vyplatením pomoci obnoví (45). Pomoc, ktorá sa má vrátiť, zahŕňa úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou, ktorý bude splatný od dátumu, kedy bola protiprávna pomoc k dispozícii príjemcovi, až do dátumu jej vymáhania (46). Na základe nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (47), sa úrok počíta podľa zloženej úrokovej sadzby, čo v tomto prípade neplatí. Navyše, v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia na okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Spätné získanie, tak ako ho Belgicko navrhlo a čiastočne uskutočnilo, nespĺňa vyššie uvedené požiadavky a nemôže sa považovať za vymáhanie v zmysle článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999.

6.   ZÁVERY

| (130) | Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(130)

Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc.

| (131) | Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom štátnych zdrojov predstavuje pomoc pre poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Táto pomoc je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002 a medzi 1. júlom 2004 a 31. decembrom 2005. Nie je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004. Nezlučiteľnosť pomoci tvorí suma prevyšujúca 40 EUR na jeden test, ktorej celkovú výšku Belgicko ohodnotilo na 6 619 810,74 EUR. |
| --- | --- |

(131)

Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom štátnych zdrojov predstavuje pomoc pre poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Táto pomoc je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002 a medzi 1. júlom 2004 a 31. decembrom 2005. Nie je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004. Nezlučiteľnosť pomoci tvorí suma prevyšujúca 40 EUR na jeden test, ktorej celkovú výšku Belgicko ohodnotilo na 6 619 810,74 EUR.

| (132) | Komisia konštatuje, že Belgicko poskytovalo v období od 1. januára 2001 do 30. júna 2004 príslušnú pomoc na financovanie testov na BSE protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Po 1. januári 2003 pomoc spadala do pôsobnosti nariadenia o výnimkách, keďže však neboli splnené podmienky tohto nariadenia o výnimkách, išlo o protiprávnu pomoc. |
| --- | --- |

(132)

Komisia konštatuje, že Belgicko poskytovalo v období od 1. januára 2001 do 30. júna 2004 príslušnú pomoc na financovanie testov na BSE protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Po 1. januári 2003 pomoc spadala do pôsobnosti nariadenia o výnimkách, keďže však neboli splnené podmienky tohto nariadenia o výnimkách, išlo o protiprávnu pomoc.

| (133) | Protiprávna a nezlučiteľná pomoc prekračujúca maximálnu sumu 40 EUR na jeden test sa musí vrátiť, s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia danej pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v uplatniteľnom nariadení de minimis, |
| --- | --- |

(133)

Protiprávna a nezlučiteľná pomoc prekračujúca maximálnu sumu 40 EUR na jeden test sa musí vrátiť, s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia danej pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v uplatniteľnom nariadení de minimis,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Opatrenia financované prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavujú pomoc.

2.   Financovanie testov na BSE zo štátnych zdrojov predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v prospech poľnohospodárov, bitúnkov a ostatných subjektov, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE, v období medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002 a medzi 1. júlom 2004 a 31. decembrom 2005.

3.   Financovanie testov na BSE zo štátnych zdrojov v období od 1. januára 2003 do 30. júna 2004 predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v prospech poľnohospodárov, bitúnkov a ostatných subjektov, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE, pre sumy do 40 EUR na jeden test. Sumy prekračujúce 40 EUR na jeden test nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom a musia sa vrátiť, s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia danej pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v uplatniteľnom nariadení de minimis.

4.   Belgicko poskytlo v období medzi 1. januárom 2001 a 30. júnom 2004 pomoc na financovanie testov na BSE protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

Článok 2

1.   Belgicko prijme potrebné opatrenia, aby od prijímateľov spätne získalo protiprávnu a nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1 ods. 3 a 4.

2.   Pomoc, ktorú je potrebné získať späť, zahŕňa úroky počítané od dátumu poskytnutia pomoci príjemcovi až do dátumu vrátenia pomoci.

3.   Úroky sa vypočítajú podľa zloženej úrokovej sadzby v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia (ES) č. 794/2004.

4.   Vrátenie pomoci prebehne bezodkladne a podľa vnútroštátnych právnych predpisov za predpokladu, že umožňujú okamžitý a účinný výkon tohto rozhodnutia.

Článok 3

Spätné získanie pomoci uvedenej v článku 1 ods. 3 a 4 je okamžité a účinné.

Belgicko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Belgicko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v článku 1 ods. 3 a 4 a celkovú výšku pomoci, ktorá bola poskytnutá každému z týchto príjemcov; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v článku 1 ods. 3 a 4 a celkovú výšku pomoci, ktorá bola poskytnutá každému z týchto príjemcov;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky), ktorú majú príjemcovia vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky), ktorú majú príjemcovia vrátiť;

| c) | podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na účely dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na účely dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím;

| d) | dokumenty preukazujúce, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Belgicko Komisiu informuje o pokroku dosiahnutom na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia a to až do vrátenia pomoci uvedenej v článku 1 ods. 3 a 4.

3.   Po uplynutí obdobia dvoch mesiacov uvedeného v ods. 1 Belgicko predloží Komisii na požiadanie správu o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. V tejto správe takisto predloží podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už od príjemcov získalo späť.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 27. júla 2011

Za Komisiu

Dacian CIOLOȘ

člen Komisie

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Oba súbory ustanovení sú v podstate identické. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 11, 16.1.2009, s. 8.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Súčasťou sú len prvky relevantné pre konečné rozhodnutie – ostatné prvky sú zahrnuté do rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

4

(5)  Belgické orgány pri povinných testoch odkazujú na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1).

5

(6)  Štátna pomoc č. N 21/02 – Belgicko – Prevzatie nákladov na povinné testy na BSE.

6

(7)  Belgicko v súvislosti s nariadením (ES) č. 999/2001 vykonáva rýchle testy na skríning BSE u všetkých kusov hovädzieho dobytka staršieho ako 30 mesiacov odvedeného na bitúnok, ako aj u dobytka staršieho ako 24 mesiacov zabitého z nevyhnutných dôvodov. Od 1. júla 2001 sa na prítomnosť BSE testuje každé mŕtve zviera hovädzieho dobytka staršieho ako 24 mesiacov.

7

(8)  Ú. v. ES C 324, 24.12.2002, s. 2.

8

(9)  Belgický monitor (ďalej „MB“) z 8.11.2004, s. 75290.

9

(10)  Podľa usmernení TSE verejná pomoc nesmie od 1. januára 2003 prekročiť sumu 40 EUR.

10

(11)  Pozri tabuľku v odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 1, 3.1.2004, s. 1.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 105, 30.4.2005, s. 3.

13

(14)  MB z 21.11.2005. s. 49941.

14

(15)  MB z 21.11.2005, s. 49918.

15

(16)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1.

16

(17)  Rozsudky Súdneho dvora z 5. februára 1976, Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze, vec 87/75, Zb. 1976, s. 129, bod 10, a z 15. decembra 1993, Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a., spojené veci C-277-91, C-318/91 a C-319/91, Zb. 1993, s. I-06621, body 29 až 31.

17

Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze

Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a

(18)  Rozsudok súdu z 18. decembra 2008, Government of Gibraltar et Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord/Komisia, vec T-211/04 a T-215/04, Zb. 2008, s. II-3745, body 143 až 146.

18

Government of Gibraltar et Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord/Komisia, vec

(19)  Belgicko ako príklad cituje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá, kde sa v článku 27 a v prílohách IV a V ustanovuje povinnosť členských štátov zabezpečovať vyberanie poplatkov na financovanie niektorých kontrol.

19

(20)  Rozsudok Súdneho dvora z 20. novembra 2003, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA, vec C – 126/01, Zb. 2003, s. I-13769.

20

Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA

(21)  Rozsudky Súdneho dvora z 11. marca 1992, Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port, spojené veci C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 a C-83/90, Zb. 1992, s. I-1847, bod 35; z 2. augusta 1993; Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública, vec C-266/91, Zb. 1993, s. I-4337, bod 21; z 11. júna 1992, Sanders Adour e;a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques, spojené veci C-149/91 a C-150/91, Zb. 1992 s I-3899, bod 27, a zo 16. decembra 1992, Lornoy/État belge, vec C-17/91, Zb. 1992, s. I-6523, bod 32.

21

Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port

Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública, vec

Sanders Adour e;a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques

Lornoy/État belge, vec

(22)  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

22

(23)  Tieto príspevky a poplatky boli schválené v rozhodnutí Komisie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05.

23

(24)  Tieto náklady zahŕňajú náklady laboratória, náklady veterinárov uskutočňujúcich analýzy pre štátny orgán a súpravy na odber vzoriek.

24

(25)  Ú. v. EÚ L 325, 28.10.2004, s. 4.

25

(26)  Zdroj: www.birb.be

26

(27)  MB z 18.2.2000, s. 5053.

27

(28)  Pozri článok 10 zákona zo 4. februára 2000.

28

(29)  MB z 24.3.1954, s. 2210.

29

(30)  Pozri najmä odôvodnenie 73 rozhodnutia o opatreniach pomoci N 9/05 a N 10/2005, kde sa uvádza, že „Komisia sa vždy domnievala, že ak štát financuje náklady na povinné kontroly priamo spojené s výrobou alebo uvádzaním výrobkov na trh, ide o selektívnu výhodu v prospech týchto firiem.“

30

(31)  Pozri usmernenia TSE, napr. body 7 a 12.

31

(32)  Trhový podiel Belgicka v rámci poľnohospodárskej výroby v roku 2004 predstavoval 2,1 % (zdroj: Poľnohospodárstvo v EÚ – Štatistické a hospodárske informácie 2005).

32

(33)  Podľa jurisdikcie Súdneho dvora posilnenie konkurenčného postavenia podniku po udelení štátnej pomoci svedčí vo všeobecnosti o narušení hospodárskej súťaže v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi, ktoré takúto pomoc neprijali (rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV/Komisia (vec C-730/79, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12).

33

Philip Morris Holland BV/Komisia

vec

(34)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. januára 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën (C 174/02, Zb. 2005, s. I 85), bod 25.

34

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën

(35)  Rozsudok Streekgewest, citovaný v poznámke pod čiarou č. 36, bod 26, rozsudok Súdneho dvora z 27. októbra 2005, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) (spojené veci C-266/04 až C-270/04, C-276/04 a C-321/04 až C-325/04, Zb. 2005, s. I-9481), body 46 až 49.

35

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(36)  Rozsudky Súdneho dvora z 15. júna 2006, Air Liquide/Ville de Seraing et Province de Liège (spojené veci C-393/04 a C 41/05, Zb. 2006, s. I-5293), bod 46, a Streekgewest, citovaný v poznámke pod čiarou č. 36, bod 28.

36

Air Liquide/Ville de Seraing et Province de Liège

Streekgewest

(37)  Rozsudok Súdneho dvora z 25. júna 1970, France/Commission (47/69, Zb.1970, s. 487), body 17, 20 a 21.

37

France/Commission

(38)  Pozri odôvodnenia 100 a nasl. rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05.

38

(39)  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

39

(40)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

41

(42)  Pozri bod 194 písm. c) poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 – 2013.

42

(43)  Smernica Rady 82/894/EHS z 21. decembra 1982 týkajúca sa hlásenia nákaz zvierat v Spoločenstve (Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, p. 58).

43

(44)  Pozri nariadenie (ES) č. 999/2001.

44

(45)  Rozsudok Súdneho dvora zo 4. apríla 1995, Komisia/Taliansko (C-348/93, Zb. 1995, s. I -673), bod 27.

45

Komisia/Taliansko

(46)  Článok 14 nariadenia (ES) č. 659/1999.

46

(47)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

47

---