# Euroopa Liidu L 321/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.321.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 321 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide5. detsember 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.321.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 321

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide5. detsember 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, 30. november 2011, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, 30. november 2011, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 321/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1255/2011,

30. november 2011,

millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artikleid 175 ja 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2 ja artikli 195 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele 10. oktoobril 2007 esitatud komisjoni teatisele Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (edaspidi „komisjoni teatis”) on liidu integreeritud merenduspoliitika peamine eesmärk töötada ookeanide, merede, rannikualade, saarte, äärepoolseimate piirkondade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, koordineeritud, sidus, läbipaistev ja jätkusuutlik otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele 10. oktoobril 2007 esitatud komisjoni teatisele Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (edaspidi „komisjoni teatis”) on liidu integreeritud merenduspoliitika peamine eesmärk töötada ookeanide, merede, rannikualade, saarte, äärepoolseimate piirkondade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, koordineeritud, sidus, läbipaistev ja jätkusuutlik otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada.

| (2) | Komisjoni teatisele lisatud tegevuskavas on esitatud hulk meetmeid, mida komisjon soovitab võtta esimese sammuna liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni teatisele lisatud tegevuskavas on esitatud hulk meetmeid, mida komisjon soovitab võtta esimese sammuna liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel.

| (3) | Komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruandes võetakse kokku integreeritud merenduspoliitika senised peamised saavutused ja kavandatakse selle järgmise rakendusetapi suund. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruandes võetakse kokku integreeritud merenduspoliitika senised peamised saavutused ja kavandatakse selle järgmise rakendusetapi suund.

| (4) | 16. novembri 2009. aasta järeldustes integreeritud merenduspoliitika kohta rõhutas nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal. |
| --- | --- |

(4)

16. novembri 2009. aasta järeldustes integreeritud merenduspoliitika kohta rõhutas nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal.

| (5) | Oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis integreeritud merenduspoliitika edusammude hindamise ja uute ülesannete kohta toetas Euroopa Parlament selgesõnaliselt komisjoni esitatud kavatsust eraldada integreeritud merenduspoliitika rahastamiseks järgmise kahe aasta jooksul 50 miljonit eurot, et arendada edasi varasemaid projekte poliitiliste meetmete, juhtimise, jätkusuutlikkuse ja järelevalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis integreeritud merenduspoliitika edusammude hindamise ja uute ülesannete kohta toetas Euroopa Parlament selgesõnaliselt komisjoni esitatud kavatsust eraldada integreeritud merenduspoliitika rahastamiseks järgmise kahe aasta jooksul 50 miljonit eurot, et arendada edasi varasemaid projekte poliitiliste meetmete, juhtimise, jätkusuutlikkuse ja järelevalve valdkonnas.

| (6) | Käesoleva määrusega kehtestatud integreeritud merenduspoliitika rahastamispaketis võetakse arvesse nii praegust majanduslikku surutist kui ka asjaolu, et tegemist on esimese rakenduskavaga, mis on spetsiaalselt ette nähtud integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega kehtestatud integreeritud merenduspoliitika rahastamispaketis võetakse arvesse nii praegust majanduslikku surutist kui ka asjaolu, et tegemist on esimese rakenduskavaga, mis on spetsiaalselt ette nähtud integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks.

| (7) | Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada kooskõlas Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (4) ning järgida komisjoni teatises seatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldustes, on vaja jätkuvat Euroopa Liidu poolset rahastamist. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada kooskõlas Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (4) ning järgida komisjoni teatises seatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldustes, on vaja jätkuvat Euroopa Liidu poolset rahastamist.

| (8) | Kuna kõik integreeritud merenduspoliitika prioriteedid ja eesmärgid ei ole hõlmatud liidu olemasolevate rahastamisvahenditega, nagu Ühtekuuluvusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Kalandusfond, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, on vaja kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (edaspidi „programm”). |
| --- | --- |

(8)

Kuna kõik integreeritud merenduspoliitika prioriteedid ja eesmärgid ei ole hõlmatud liidu olemasolevate rahastamisvahenditega, nagu Ühtekuuluvusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Kalandusfond, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, on vaja kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (edaspidi „programm”).

| (9) | Ilma et sellega piirataks eelseisvaid läbirääkimisi 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle, tuleb integreeritud merenduspoliitika eesmärkide edasiarendamiseks ja saavutamiseks teha kättesaadavaks piisavad vahendid, vähendamata seejuures teistele poliitikavaldkondadele eraldatavaid vahendeid, ning soodustada liidu mereäärsete piirkondade, kaasa arvatud saarte ja äärepoolseimate piirkondade säästvat arengut. Sel eesmärgil peetakse vajalikuks lisada integreeritud merenduspoliitika 2013. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku. Lisaks tuleks vajaduse korral teha ettepanek pikendada programmi 2013. aasta järgsele ajavahemikule, lisades ka asjakohase rahastamispaketi ettepaneku. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et sellega piirataks eelseisvaid läbirääkimisi 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle, tuleb integreeritud merenduspoliitika eesmärkide edasiarendamiseks ja saavutamiseks teha kättesaadavaks piisavad vahendid, vähendamata seejuures teistele poliitikavaldkondadele eraldatavaid vahendeid, ning soodustada liidu mereäärsete piirkondade, kaasa arvatud saarte ja äärepoolseimate piirkondade säästvat arengut. Sel eesmärgil peetakse vajalikuks lisada integreeritud merenduspoliitika 2013. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku. Lisaks tuleks vajaduse korral teha ettepanek pikendada programmi 2013. aasta järgsele ajavahemikule, lisades ka asjakohase rahastamispaketi ettepaneku.

| (10) | Merenduse edasiarendamine integreeritud merenduspoliitika meetmetele ette nähtud rahalise toetuse abil avaldab olulist mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. |
| --- | --- |

(10)

Merenduse edasiarendamine integreeritud merenduspoliitika meetmetele ette nähtud rahalise toetuse abil avaldab olulist mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele.

| (11) | Euroopa Liidu poolne rahastamine tuleks ette näha selleks, et toetada selliste meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, pöörates ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades asjakohast tähelepanu nende koondmõjule, jätkusuutlikule „sinisele” majanduskasvule, tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades, ning integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme edendamisele. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu poolne rahastamine tuleks ette näha selleks, et toetada selliste meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, pöörates ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades asjakohast tähelepanu nende koondmõjule, jätkusuutlikule „sinisele” majanduskasvule, tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades, ning integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme edendamisele.

| (12) | Integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide hulka kuulub integreeritud merendusalane juhtimine kõigil tasanditel; Euroopa eri merebasseinide konkreetsetele vajadustele vastava integreeritud merestrateegia edasiarendamine ja rakendamine; integreeritud poliitika väljatöötamiseks vajalike valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine, mille eesmärk on parandada olemasolevate poliitikavaldkondade ja vahendite vahelist sünergiat ja koordineerimist, sealhulgas merenduse valdkonnaga seotud andmete ja teadmiste jagamise abil; sidusrühmade tihedam kaasamine merenduse integreeritud juhtimise kavadesse; mere- ja rannikuressursside kaitse ja säästev kasutamine; ja merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine ning mere- ja rannikukeskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, (5) mis moodustab integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalase tugisamba, ning vee raamdirektiivile (6). |
| --- | --- |

(12)

Integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide hulka kuulub integreeritud merendusalane juhtimine kõigil tasanditel; Euroopa eri merebasseinide konkreetsetele vajadustele vastava integreeritud merestrateegia edasiarendamine ja rakendamine; integreeritud poliitika väljatöötamiseks vajalike valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine, mille eesmärk on parandada olemasolevate poliitikavaldkondade ja vahendite vahelist sünergiat ja koordineerimist, sealhulgas merenduse valdkonnaga seotud andmete ja teadmiste jagamise abil; sidusrühmade tihedam kaasamine merenduse integreeritud juhtimise kavadesse; mere- ja rannikuressursside kaitse ja säästev kasutamine; ja merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine ning mere- ja rannikukeskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, (5) mis moodustab integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalase tugisamba, ning vee raamdirektiivile (6).

| (13) | On oluline, et programm seostuks liidu teiste poliitikavaldkondadega, millel võib olla merenduse mõõde, eelkõige struktuurifondide, üleeuroopaliste transpordivõrkude, ühise kalanduspoliitika, turismi, keskkonna ja kliimamuutuste, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ning energiapoliitikaga. |
| --- | --- |

(13)

On oluline, et programm seostuks liidu teiste poliitikavaldkondadega, millel võib olla merenduse mõõde, eelkõige struktuurifondide, üleeuroopaliste transpordivõrkude, ühise kalanduspoliitika, turismi, keskkonna ja kliimamuutuste, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ning energiapoliitikaga.

| (14) | Programmi eri aspektide sidususe tagamiseks tuleks kehtestada üldeesmärgid. Iga üldeesmärgi kohta tuleks kehtestada üksikasjalikumad rakenduseesmärgid. Lisas on esitatud rahaliste vahendite jaotus üldeesmärkide vahel ajavahemikuks 2011–2013. Niisugune jaotus võimaldab paindlikult suurendada/vähendada rahaeraldisi eesmärkide vahel, ilma et sellega ületataks rahastamispaketi piirmäärasid. |
| --- | --- |

(14)

Programmi eri aspektide sidususe tagamiseks tuleks kehtestada üldeesmärgid. Iga üldeesmärgi kohta tuleks kehtestada üksikasjalikumad rakenduseesmärgid. Lisas on esitatud rahaliste vahendite jaotus üldeesmärkide vahel ajavahemikuks 2011–2013. Niisugune jaotus võimaldab paindlikult suurendada/vähendada rahaeraldisi eesmärkide vahel, ilma et sellega ületataks rahastamispaketi piirmäärasid.

| (15) | Liidu rahastamine peaks võimaldama toetada mereseire edasist integreerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooniga ning nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustega mereseire integreerimise kohta, võttes arvesse ELi merendusvaldkonna seireks ühise teabejagamiskeskkonna loomist käsitlevat tegevuskava. Sihtotstarbeline rahastamine peaks seega piirduma detsentraliseeritud teabevahetussüsteemi arendamisega, st tarkvara hõlmavate meetmetega, et tugevdada seiresüsteemide vahelist liidest. Programmis tuleks võtta arvesse teiste projektide tulemusi seoses detsentraliseeritud mereseiresüsteemiga. |
| --- | --- |

(15)

Liidu rahastamine peaks võimaldama toetada mereseire edasist integreerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooniga ning nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustega mereseire integreerimise kohta, võttes arvesse ELi merendusvaldkonna seireks ühise teabejagamiskeskkonna loomist käsitlevat tegevuskava. Sihtotstarbeline rahastamine peaks seega piirduma detsentraliseeritud teabevahetussüsteemi arendamisega, st tarkvara hõlmavate meetmetega, et tugevdada seiresüsteemide vahelist liidest. Programmis tuleks võtta arvesse teiste projektide tulemusi seoses detsentraliseeritud mereseiresüsteemiga.

| (16) | Programmi rakendamine kolmandates riikides peaks aitama saavutada abi saava riigi arengueesmärke ja kokku sobima liidu teiste koostöövahenditega, sh liidu asjaomase poliitika eesmärkide ja prioriteetidega, liidu õigustiku ja asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega. |
| --- | --- |

(16)

Programmi rakendamine kolmandates riikides peaks aitama saavutada abi saava riigi arengueesmärke ja kokku sobima liidu teiste koostöövahenditega, sh liidu asjaomase poliitika eesmärkide ja prioriteetidega, liidu õigustiku ja asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega.

| (17) | Programm peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ja edaspidiste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid on teinud kättesaadavaks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ja säästvat kasutamist, aidates tõhustada liikmesriikide ja nende rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade koostööd ning võttes arvesse riiklike ja kohalike projektide esmatähtsust ja edusamme. |
| --- | --- |

(17)

Programm peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ja edaspidiste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid on teinud kättesaadavaks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ja säästvat kasutamist, aidates tõhustada liikmesriikide ja nende rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade koostööd ning võttes arvesse riiklike ja kohalike projektide esmatähtsust ja edusamme.

| (18) | Programmiga ette nähtud meetmed peaksid täiendama teisi liidu meetmeid, et tagada liidu asjaomaste poliitikavaldkondade õigusaktide ühtne rakendamine, vältides samas dubleerimist. |
| --- | --- |

(18)

Programmiga ette nähtud meetmed peaksid täiendama teisi liidu meetmeid, et tagada liidu asjaomaste poliitikavaldkondade õigusaktide ühtne rakendamine, vältides samas dubleerimist.

| (19) | Samuti on vaja kehtestada eeskirjad meetmete kavandamise, kulude abikõlblikkuse, liidu rahalise abi taseme, abi andmise peamiste tingimuste ja programmi üldeelarve kohta. |
| --- | --- |

(19)

Samuti on vaja kehtestada eeskirjad meetmete kavandamise, kulude abikõlblikkuse, liidu rahalise abi taseme, abi andmise peamiste tingimuste ja programmi üldeelarve kohta.

| (20) | Programmi tuleks rakendada kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8). |
| --- | --- |

(20)

Programmi tuleks rakendada kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8).

| (21) | Käesolevas määruses sätestatakse mitmeaastase programmi rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse jooksul peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (9) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatakse mitmeaastase programmi rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse jooksul peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (9) punkti 37 tähenduses.

| (22) | Et aidata komisjonil jälgida käesoleva määruse rakendamist, peaks olema võimalik rahastada järelevalve, kontrolli ja hindamisega seotud kulutusi. |
| --- | --- |

(22)

Et aidata komisjonil jälgida käesoleva määruse rakendamist, peaks olema võimalik rahastada järelevalve, kontrolli ja hindamisega seotud kulutusi.

| (23) | Komisjon peaks programmi rakendamiseks koostatavad iga-aastased tööprogrammid vastu võtma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10). |
| --- | --- |

(23)

Komisjon peaks programmi rakendamiseks koostatavad iga-aastased tööprogrammid vastu võtma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10).

| (24) | Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmetega seoses on vaja tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (11) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13). |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmetega seoses on vaja tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (11) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13).

| (25) | Euroopa Liidult saadava raha tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks käesoleva määruse alusel rahastatavat tegevust korrapäraselt hinnata. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Liidult saadava raha tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks käesoleva määruse alusel rahastatavat tegevust korrapäraselt hinnata.

| (26) | Ollakse seisukohal, et ükski programmiga ette nähtud meede ei eelda täiendava õigusliku aluse kasutamist. |
| --- | --- |

(26)

Ollakse seisukohal, et ükski programmiga ette nähtud meede ei eelda täiendava õigusliku aluse kasutamist.

| (27) | Kuna liikmesriigid ei saa üksinda tegutsedes käesoleva määruse eesmärke täiel määral täita ning kuna neid eesmärke on programmi raames rahastatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu lihtsam saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(27)

Kuna liikmesriigid ei saa üksinda tegutsedes käesoleva määruse eesmärke täiel määral täita ning kuna neid eesmärke on programmi raames rahastatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu lihtsam saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist ja rakendamist toetavate meetmete edendamiseks kavandatud programm (edaspidi „programm”).

Liidu integreeritud merenduspoliitika (edaspidi „integreeritud merenduspoliitika”) edendab koordineeritud ja ühtset otsuste tegemise protsessi, et maksimeerida liikmesriikide ning eelkõige liidu rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade, samuti merendussektorite jätkusuutlikku arengut, majanduskasvu ning sotsiaalset ühtekuuluvust merendusega seotud sidusa poliitika ja asjakohase rahvusvahelise koostöö abil.

Programmiga toetatakse merede ja ookeanide säästvat kasutamist ning teaduslike teadmiste laiendamist.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

Käesoleva programmi üldeesmärgid on järgmised:

| a) | toetada ranniku- ja merestrateegia integreeritud juhtimise edasiarendamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

a)

toetada ranniku- ja merestrateegia integreeritud juhtimise edasiarendamist ja rakendamist;

| b) | panustada selliste valdkonnaüleste vahendite edasiarendamisse nagu mereala ruumiline planeerimine, ühine teabejagamiskeskkond ning liidu ja liiduga piirnevate ookeanide, merede ja rannikualadega seotud merendusteadmised, et arendada sünergiat ning toetada mere või rannikualadega seotud poliitikaharusid, eelkõige majandusarengu, tööhõive, keskkonnakaitse, teadustegevuse, meresõiduohutuse, energeetika ja merekeskkonna rohelise tehnoloogia väljatöötamise valdkonnas, võttes arvesse olemasolevaid vahendeid ja algatusi ning neile tuginedes; |
| --- | --- |

b)

panustada selliste valdkonnaüleste vahendite edasiarendamisse nagu mereala ruumiline planeerimine, ühine teabejagamiskeskkond ning liidu ja liiduga piirnevate ookeanide, merede ja rannikualadega seotud merendusteadmised, et arendada sünergiat ning toetada mere või rannikualadega seotud poliitikaharusid, eelkõige majandusarengu, tööhõive, keskkonnakaitse, teadustegevuse, meresõiduohutuse, energeetika ja merekeskkonna rohelise tehnoloogia väljatöötamise valdkonnas, võttes arvesse olemasolevaid vahendeid ja algatusi ning neile tuginedes;

| c) | edendada merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse kaitset ning mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist ja jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ (merestrateegia raamdirektiiv) raames; |
| --- | --- |

c)

edendada merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse kaitset ning mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist ja jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ (merestrateegia raamdirektiiv) raames;

| d) | toetada merebasseinide strateegiate edasiarendamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

d)

toetada merebasseinide strateegiate edasiarendamist ja rakendamist;

| e) | parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud välist koostööd ja koordineerimist, arendades selle teema arutelu rahvusvahelistel foorumitel. Sellega seoses kutsutakse kolmandaid riike tungivalt üles ratifitseerima ja rakendama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS); |
| --- | --- |

e)

parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud välist koostööd ja koordineerimist, arendades selle teema arutelu rahvusvahelistel foorumitel. Sellega seoses kutsutakse kolmandaid riike tungivalt üles ratifitseerima ja rakendama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);

| f) | toetada jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid merendussektoris ning liidu rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

f)

toetada jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid merendussektoris ning liidu rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades.

Artikkel 3

Tegevuseesmärgid

1.   Artikli 2 punktis a (merenduse integreeritud juhtimine) sätestatud eesmärgi raames on programmil järgmised ülesanded:

| a) | edendada meetmeid, millega julgustatakse liikmesriike ja ELi piirkondi arendama, kehtestama või rakendama merenduse integreeritud juhtimist; |
| --- | --- |

a)

edendada meetmeid, millega julgustatakse liikmesriike ja ELi piirkondi arendama, kehtestama või rakendama merenduse integreeritud juhtimist;

| b) | edendada valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, mis hõlmavad riigiasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, tööstusharude, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajaid; |
| --- | --- |

b)

edendada valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, mis hõlmavad riigiasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, tööstusharude, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajaid;

| c) | suurendada merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisi nähtavust ning riigiasutuste, erasektori ja üldsuse teadlikkust sellest. |
| --- | --- |

c)

suurendada merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisi nähtavust ning riigiasutuste, erasektori ja üldsuse teadlikkust sellest.

2.   Artikli 2 punktis b (valdkonnaülesed vahendid) sätestatud eesmärgi raames toetatakse programmiga järgmiste vahendite arendamist:

| a) | liidu merendusvaldkonna ühine teabejagamiskeskkond, mis vastavalt mereseire integreerimise põhimõtetele edendab teabevahetust valdkonna- ja piiriüleses seiretegevuses ja ühendab kõiki kasutajaid, et tugevdada merealade ohutut, turvalist ja säästvat kasutamist, võttes arvesse seirealase valdkondliku poliitika arengut ja aidates seda vajaduse korral arendada; |
| --- | --- |

a)

liidu merendusvaldkonna ühine teabejagamiskeskkond, mis vastavalt mereseire integreerimise põhimõtetele edendab teabevahetust valdkonna- ja piiriüleses seiretegevuses ja ühendab kõiki kasutajaid, et tugevdada merealade ohutut, turvalist ja säästvat kasutamist, võttes arvesse seirealase valdkondliku poliitika arengut ja aidates seda vajaduse korral arendada;

| b) | mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine, mis on mõlemad mere- ja rannikualade säästva arendamise olulised vahendid, mis toetavad nii ökosüsteemipõhise majandamise kui ka maa ja mere ühenduste väljatöötamise eesmärke ning hõlbustavad liikmesriikide koostööd, näiteks arendades eksperimentaalseid ja muid meetmeid, mis ühendavad taastuvenergia tootmise ja kalakasvatuse; |
| --- | --- |

b)

mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine, mis on mõlemad mere- ja rannikualade säästva arendamise olulised vahendid, mis toetavad nii ökosüsteemipõhise majandamise kui ka maa ja mere ühenduste väljatöötamise eesmärke ning hõlbustavad liikmesriikide koostööd, näiteks arendades eksperimentaalseid ja muid meetmeid, mis ühendavad taastuvenergia tootmise ja kalakasvatuse;

| c) | kõikehõlmav ja üldsusele kättesaadav kvaliteetne merenduse andme- ja teadmusbaas, mis hõlbustab nende andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist olemasolevaid andmeid kasutavate kasutajarühmade vahel, vältides andmebaaside kattumist; selleks kasutatakse parimal viisil ära juba olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme, sealhulgas INSPIREt (14) ja GMESi (15). |
| --- | --- |

c)

kõikehõlmav ja üldsusele kättesaadav kvaliteetne merenduse andme- ja teadmusbaas, mis hõlbustab nende andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist olemasolevaid andmeid kasutavate kasutajarühmade vahel, vältides andmebaaside kattumist; selleks kasutatakse parimal viisil ära juba olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme, sealhulgas INSPIREt (14) ja GMESi (15).

3.   Artikli 2 punktis c (merekeskkonna kaitse) sätestatud eesmärgi raames on programmil järgmised ülesanded:

| a) | toetada mere- ja rannikukeskkonna kaitsmist ja säilitamist ning hoida ära ja vähendada heiteid merekeskkonda, sealhulgas mereprahi sattumist merekeskkonda, et reostus järk-järgult kõrvaldada; |
| --- | --- |

a)

toetada mere- ja rannikukeskkonna kaitsmist ja säilitamist ning hoida ära ja vähendada heiteid merekeskkonda, sealhulgas mereprahi sattumist merekeskkonda, et reostus järk-järgult kõrvaldada;

| b) | toetada mere ja ranniku ökosüsteemide tervist, vastupidavust ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

b)

toetada mere ja ranniku ökosüsteemide tervist, vastupidavust ja bioloogilist mitmekesisust;

| c) | toetada koordineerimist liikmesriikide ja teiste osaliste vahel, kasutades inimtegevuse juhtimisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja ettevaatusprintsiipi; |
| --- | --- |

c)

toetada koordineerimist liikmesriikide ja teiste osaliste vahel, kasutades inimtegevuse juhtimisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja ettevaatusprintsiipi;

| d) | toetada metoodika ja standardite väljatöötamist; |
| --- | --- |

d)

toetada metoodika ja standardite väljatöötamist;

| e) | edendada meetmeid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste mõju mere-, ranniku- ja saarekeskkonnale ning kliimamuutustega kohaneda, pöörates erilist tähelepanu kõige rohkem ohustatud aladele; |
| --- | --- |

e)

edendada meetmeid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste mõju mere-, ranniku- ja saarekeskkonnale ning kliimamuutustega kohaneda, pöörates erilist tähelepanu kõige rohkem ohustatud aladele;

| f) | toetada strateegiliste lähenemisviiside arendamist teadusuuringute suhtes, millega hinnata ökosüsteemide praegust olukorda, andes aluse ökosüsteemipõhiseks majandamiseks ja kavandamiseks piirkondlikul ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

f)

toetada strateegiliste lähenemisviiside arendamist teadusuuringute suhtes, millega hinnata ökosüsteemide praegust olukorda, andes aluse ökosüsteemipõhiseks majandamiseks ja kavandamiseks piirkondlikul ja riiklikul tasandil.

4.   Artikli 2 punktis d (merebasseinistrateegia) sätestatud eesmärgi raames on programmil järgmised ülesanded:

| a) | toetada integreeritud merebasseinistrateegia edasiarendamist ja rakendamist, võttes arvesse tasakaalustatud lähenemisviisi kõikides merebasseinides ning merebasseinide ja mere alambasseinide ning vajaduse korral asjakohaste makropiirkondlike strateegiate eripära, eelkõige siis, kui teabe ja kogemuste vahetamine eri riikide vahel juba toimub ning toimivad rahvusvahelised struktuurid on olemas; |
| --- | --- |

a)

toetada integreeritud merebasseinistrateegia edasiarendamist ja rakendamist, võttes arvesse tasakaalustatud lähenemisviisi kõikides merebasseinides ning merebasseinide ja mere alambasseinide ning vajaduse korral asjakohaste makropiirkondlike strateegiate eripära, eelkõige siis, kui teabe ja kogemuste vahetamine eri riikide vahel juba toimub ning toimivad rahvusvahelised struktuurid on olemas;

| b) | edendada ja hõlbustada riikliku, piirkondliku ja liidu tasandi vahelise sünergia kasutamist, teabe jagamist, sealhulgas meetodite ja standardite kohta, ning parimate tavade vahetamist merenduspoliitika, sealhulgas selle juhtimise ja piirkondlikke meresid ja rannikualasid mõjutava valdkondliku poliitika kohta. |
| --- | --- |

b)

edendada ja hõlbustada riikliku, piirkondliku ja liidu tasandi vahelise sünergia kasutamist, teabe jagamist, sealhulgas meetodite ja standardite kohta, ning parimate tavade vahetamist merenduspoliitika, sealhulgas selle juhtimise ja piirkondlikke meresid ja rannikualasid mõjutava valdkondliku poliitika kohta.

5.   Artikli 2 punktis e (rahvusvaheline mõõde) sätestatud eesmärgi raames on programmil järgmised ülesanded:

| a) | ergutada tiheda koostöö jätkamist liikmesriikide ühtse lähenemisviisi kujundamiseks liidu liikmesriikidega merebasseini jagavate kolmandate riikide ja kolmandates riikides olevate osalejatega, sealhulgas UNCLOSi ratifitseerimiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

ergutada tiheda koostöö jätkamist liikmesriikide ühtse lähenemisviisi kujundamiseks liidu liikmesriikidega merebasseini jagavate kolmandate riikide ja kolmandates riikides olevate osalejatega, sealhulgas UNCLOSi ratifitseerimiseks ja rakendamiseks;

| b) | ergutada dialoogi kolmandate riikidega, võttes arvesse UNCLOSi ja sellel põhinevaid asjaomaseid kehtivaid rahvusvahelisi konventsioone; |
| --- | --- |

b)

ergutada dialoogi kolmandate riikidega, võttes arvesse UNCLOSi ja sellel põhinevaid asjaomaseid kehtivaid rahvusvahelisi konventsioone;

| c) | ergutada parimate tavade vahetamist, täiendades olemasolevaid algatusi ja võttes arvesse piirkondlike strateegiate arendamist allpiirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

c)

ergutada parimate tavade vahetamist, täiendades olemasolevaid algatusi ja võttes arvesse piirkondlike strateegiate arendamist allpiirkondlikul tasandil.

Seda tegevuseesmärki püütakse saavutada kooskõlas liidu koostöövahenditega, võttes arvesse riiklike ja piirkondlike arengustrateegiate eesmärke.

6.   Artikli 2 punktis f (majanduskasv, tööhõive ja innovatsioon) sätestatud eesmärgi raames on programmil järgmised ülesanded:

| a) | edendada merendussektorites ning saartel ja rannikualadel majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid algatusi; |
| --- | --- |

a)

edendada merendussektorites ning saartel ja rannikualadel majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid algatusi;

| b) | edendada merendusega seotud elukutsete valdkonnas koolitust, haridust ja karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

b)

edendada merendusega seotud elukutsete valdkonnas koolitust, haridust ja karjäärivõimalusi;

| c) | edendada keskkonnahoidlikku tehnoloogiat, taastuvaid mereenergiaallikaid, nn rohelist laevandust ja lähimerevedusid; |
| --- | --- |

c)

edendada keskkonnahoidlikku tehnoloogiat, taastuvaid mereenergiaallikaid, nn rohelist laevandust ja lähimerevedusid;

| d) | edendada mere- ja rannikualade ning saarte turismi arendamist. |
| --- | --- |

d)

edendada mere- ja rannikualade ning saarte turismi arendamist.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed

Programmist võib saada rahalist abi järgmist tüüpi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega:

| a) | projektid, sealhulgas katseprojektid; uuringud; teadusalased ja rakenduslikud koostööprogrammid, sealhulgas haridus-, erialase ettevalmistuse ja ümberõppe programmid; |
| --- | --- |

a)

projektid, sealhulgas katseprojektid; uuringud; teadusalased ja rakenduslikud koostööprogrammid, sealhulgas haridus-, erialase ettevalmistuse ja ümberõppe programmid;

| b) | avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse suurendamine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja asjakohaste sotsiaalvõrgustike ja andmebaaside arendamine ja haldamine; |
| --- | --- |

b)

avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse suurendamine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja asjakohaste sotsiaalvõrgustike ja andmebaaside arendamine ja haldamine;

| c) | konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised; |
| --- | --- |

c)

konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised;

| d) | märkimisväärse hulga andmete, parimate tavade ja liidu rahastatavaid piirkondlikke projekte puudutavate andmebaaside koondamine, järelevalve ja visualiseerimine, millega hõlbustatakse andmete kogumiseks ja töötlemiseks ühiste ja ühtsete standardite vastuvõtmist, ning neile avalikkuse juurdepääsu tagamine, sh vajaduse korral ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks loodud sekretariaadi kaudu; |
| --- | --- |

d)

märkimisväärse hulga andmete, parimate tavade ja liidu rahastatavaid piirkondlikke projekte puudutavate andmebaaside koondamine, järelevalve ja visualiseerimine, millega hõlbustatakse andmete kogumiseks ja töötlemiseks ühiste ja ühtsete standardite vastuvõtmist, ning neile avalikkuse juurdepääsu tagamine, sh vajaduse korral ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks loodud sekretariaadi kaudu;

| e) | valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid. |
| --- | --- |

e)

valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid.

Artikkel 5

Rahalise abi liik

1.   Liidupoolse rahalise abi liigid võivad olla järgmised:

| a) | toetused, mille liidupoolne maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr meetme kohta on 80 %; |
| --- | --- |

a)

toetused, mille liidupoolne maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr meetme kohta on 80 %;

| b) | riigihankelepingud; |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud;

| c) | halduskokkulepped Teadusuuringute Ühiskeskusega. |
| --- | --- |

c)

halduskokkulepped Teadusuuringute Ühiskeskusega.

2.   Programmi raames võib anda nii meetme- kui ka tegevustoetusi. Kui finantsmääruses ei ole sätestatud teisiti, valitakse toetuste või riigihankelepingute saajad projektikonkursi või hankemenetluse alusel.

Artikkel 6

Abisaajad

1.   Programmi alusel võib rahalist abi anda esmajärjekorras liikmesriikide või liidu avalik-õiguslikele või eraõiguslikele füüsilistele või juriidilistele isikutele.

2.   Programmi kaudu võivad abi saada ka liidu liikmesriikidega merebasseine jagavad kolmandad riigid ja kolmandate riikide sidusrühmad, samuti rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või tegevuseesmärki. Meetmed peavad alati kaasama liidu osalejaid.

3.   Asjakohases konkursikutses või pakkumiskutses täpsustatakse, kes võivad menetluses osaleda.

Artikkel 7

Rakendamise põhimõtted

1.   Käesoleva programmi alusel rahastatavaid meetmeid ei toetata teistest liidu rahastamisvahenditest. Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust teiste liidu vahenditega. Käesoleva programmi alusel rahastatavad meetmed täiendavad asjaomaste valdkondlike meetmete rakendamist.

2.   Komisjon tagab, et käesoleva programmi alusel rahalise abi taotlejad ja sellise abi saajad esitavad talle põhjalikku teavet meetmete rahastamise kohta. Programmist antakse finantsabi ainult juhul, kui muu liidu rahastamine puudub.

3.   Programmi raames toetatavad meetmed vastavad liidu 2020. ja 2050. aastaks kavandatud eesmärkidele ja poliitikale. Programmi kaudu saavad abi kõik liikmesriigid, merendussektorid ning rannikualad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad ning selle raames luuakse tõelist Euroopa lisandväärtust. Eri merebasseinidega seotud meetmete rahastamise osas püütakse saavutada asjakohane piirkondlik tasakaal.

4.   Programmi raames toetatavad meetmed ergutavad ja tugevdavad liikmesriikide, ELi piirkondade, sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite dialoogi, koostööd ja koordineerimist, tagades samaaegselt täieliku läbipaistvuse.

5.   Programmi raames toetatavad meetmed hõlbustavad sünergia kasutamist, teabe jagamist ning meetodite, standardite ja parimate tavade vahetamist.

6.   Programmi rakendamisel kohaldatakse hea valitsemistava ja otsustusprotsessi läbipaistvuse põhimõtteid ning programmiga püütakse kaasa aidata kõigi seonduvate sektorite poliitika läbipaistvusele ja heale valitsemistavale liidu, riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

Artikkel 8

Rakendamismenetlus

1.   Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.

2.   Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega kooskõlas vastu iga-aastase tööprogrammi artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 9

Eelarvelised vahendid

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 on 40 000 000 eurot.

2.   Käesolevale programmile eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

3.   Lisas on esitatud rahaliste vahendite jaotus artiklis 2 sätestatud üldeesmärkide vahel.

Artikkel 10

Tehniline abi

1.   Artikliga 9 kehtestatud finantspaketist kuni 1 % ulatuses võib katta ka käesoleva määruse alusel abikõlblike meetmete tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise või hindamisega.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevus võib hõlmata eelkõige uuringuid, ekspertide koosolekuid, kulutusi informaatikavahenditele, -süsteemidele ja -võrkudele ning muud tehnilist, teaduslikku ja halduslikku abi ja erialateadmisi, mida komisjonil on vaja käesoleva määruse rakendamiseks.

Artikkel 11

Järelevalve

1.   Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.

2.   Ilma et see piiraks kontrollikoja poolt koos riigi pädevate auditeerimisasutuste või -talitustega auditite läbiviimist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 287 või muud kontrollimist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 322 lõike 1 punktile b, viivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad läbi kohapealseid kontrolle, sealhulgas pistelisi kontrolle projekti või muude projekti kaudu rahastatavate meetmete suhtes, eesmärgiga kontrollida eelkõige vastavust programmi eesmärkidele ja meetmete vastavust abikõlblikkuse kriteeriumidele käesoleva määruse artiklite 2, 3 ja 4 kohaselt.

3.   Käesoleva määruse rakendamisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette, et komisjon või komisjoni volitatud esindaja teostab järelevalvet ja finantskontrolli ning kontrollikoda viib läbi auditeid, mis toimuvad vajaduse korral kohapeal.

4.   Rahalise toetuse saaja hoiab viie aasta jooksul pärast mis tahes projektiga seotud viimast väljamakset komisjoni jaoks alles kõik projektiga seoses tehtud kulutusi tõendavad dokumendid.

5.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja pistelise kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.

6.   Komisjon kontrollib, kas programmi alusel rahastatavaid meetmeid viiakse ellu nõuetekohaselt ja kas need on kooskõlas muude poliitikavaldkondade ja vahendite raames rakendatavate meetmetega ning käesoleva määruse ja finantsmäärusega.

Artikkel 12

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve

| a) | ebaseaduslikku tegevust ära hoidvate meetmetega; |
| --- | --- |

a)

ebaseaduslikku tegevust ära hoidvate meetmetega;

| b) | tõhusa kontrollimisega; |
| --- | --- |

b)

tõhusa kontrollimisega;

| c) | alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja |
| --- | --- |

c)

alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja

| d) | tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine. |
| --- | --- |

d)

tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks tegutseb komisjon kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

3.   Komisjon vähendab meetmele antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus tema olemuse või rakendamistingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

6.   Käesoleva artikli puhul tähendab eeskirjade eiramine liidu õiguse sätte või lepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks liidu üldeelarvet või liidu hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.

Artikkel 13

Aruandlus, hindamine ja pikendamine

1.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt ja viivitamata oma tegevusest.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule

| a) | hiljemalt 31. detsembriks 2012 eduaruande; eduaruanne sisaldab hinnangut selle kohta, kuidas programm mõjutab teisi liidu poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. detsembriks 2012 eduaruande; eduaruanne sisaldab hinnangut selle kohta, kuidas programm mõjutab teisi liidu poliitikavaldkondi;

| b) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande.

3.   Komisjon esitab vajaduse korral seadusandliku ettepaneku programmi pikendamiseks 2013. aasta järgsele ajavahemikule, lisades sellele ka asjakohase rahastamispaketi ettepaneku.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 64.

1

(2)  ELT C 104, 2.4.2011, lk 47.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. novembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. novembri 2011. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 30.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

8

(9)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

10

(11)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

11

(12)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

(14)  Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

14

(15)  Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).

15

---

LISA

ÜLDISED RAHAERALDISED ARTIKLIS 2 LOETLETUD KULUVALDKONDADELE
   (1)

| Üldeesmärgid (artikkel 2) | |
| --- | --- |
| a) | Ranniku- ja merestrateegia integreeritud juhtimise edasiarendamine ja rakendamine ning integreeritud merenduspoliitika nähtavus |

Üldeesmärgid (artikkel 2)

a)

Ranniku- ja merestrateegia integreeritud juhtimise edasiarendamine ja rakendamine ning integreeritud merenduspoliitika nähtavus

vähemalt 4 %

| b) | Valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine |
| --- | --- |

b)

Valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine

vähemalt 60 %

| c) | Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästev kasutamine |
| --- | --- |

c)

Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästev kasutamine

vähemalt 8 %

| d) | Merebasseinide strateegiate edasiarendamine ja rakendamine |
| --- | --- |

d)

Merebasseinide strateegiate edasiarendamine ja rakendamine

vähemalt 8 %

| e) | Integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud rahvusvahelise ulatusega väline koostöö ja koordineerimine |
| --- | --- |

e)

Integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud rahvusvahelise ulatusega väline koostöö ja koordineerimine

kuni 1 %

| f) | Jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive, innovatsioon ja uued tehnoloogiad |
| --- | --- |

f)

Jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive, innovatsioon ja uued tehnoloogiad

vähemalt 4 %

---

(1)  Kõige rohkem kolmandik käesolevas lisas eraldamata jäetud osast kasutatakse artikli 2 punktis b (valdkonnaülesed vahendid) sätestatud eesmärgi saavutamiseks.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISAVALDUS

Euroopa Parlament ja nõukogu ei välista, et asjaomaste komisjoni ettepanekute alusel võetakse vastu delegeeritud akte ka tulevastes programmides pärast 2013. aastat.

---

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

X artikli kohaselt on integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetava programmi rakendamise rahastamispaketi suurus ajavahemikul 2011–2013 kokku 40 miljonit eurot. Kõnealune rahastamispakett sisaldab 2011. aasta eelarvest pärit 23,14 miljonit eurot, kusjuures ei kasutata mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2 varu, 16,66 miljonit eurot, mis sisaldab rahaeraldist tehnilise abi osutamiseks ning mis kanti eelarveprojekti ja mille nõukogu 2012. aasta eelarve lugemise käigus heaks kiitis, ning täiendavat 200 000 eurot, mis eraldatakse tehnilise abi osutamiseks ja kantakse 2013. aasta eelarvesse.

Seetõttu tuleb 2011. aasta eelarvet muuta, et luua vajalik eelarve liigendus ja kanda assigneeringud reservi. Vastuvõetud 2012. ja 2013. aasta eelarved peavad sisaldama asjaomaseid summasid.

---