# Uradni list L 269/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.269.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 269 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5414. oktober 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.269.slv

Uradni list

Evropske unije

L 269

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5414. oktober 2011

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/679/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o ribolovnem partnerstvu, ki se uporablja med pogodbenicama | 17 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1011/2011 z dne 13. oktobra 2011 o spremembah Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 18 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1012/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1013/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod portugalsko zastavo | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1014/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova škampa v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1015/2011 z dne 13. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/680/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o imenovanju portugalskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 29 |
| | | 2011/681/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o imenovanju irskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 30 |
| | | 2011/682/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/77/EU o finančni pomoči Unije Irski | 31 |
| | | 2011/683/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski | 32 |
| | * | Sklep Sveta 2011/684/SZVP z dne 13. oktobra 2011 o spremembah sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji | 33 |
| | | 2011/685/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. oktobra 2011 o priznavanju popolnega delovanja litovske baze podatkov za goveda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7164) | 36 |
| | | 2011/686/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. oktobra 2011 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Mehiko na seznam tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7168)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/679/EU

*

Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o ribolovnem partnerstvu, ki se uporablja med pogodbenicama

17

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1011/2011 z dne 13. oktobra 2011 o spremembah Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

18

*

Uredba Komisije (EU) št. 1012/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 1013/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod portugalsko zastavo

23

*

Uredba Komisije (EU) št. 1014/2011 z dne 11. oktobra 2011 o prepovedi ribolova škampa v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1015/2011 z dne 13. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

27

SKLEPI

2011/680/EU

*

Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o imenovanju portugalskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

29

2011/681/EU

*

Sklep Sveta z dne 10. oktobra 2011 o imenovanju irskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

30

2011/682/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/77/EU o finančni pomoči Unije Irski

31

2011/683/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

32

*

Sklep Sveta 2011/684/SZVP z dne 13. oktobra 2011 o spremembah sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

33

2011/685/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. oktobra 2011 o priznavanju popolnega delovanja litovske baze podatkov za goveda
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7164)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7164)

36

2011/686/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. oktobra 2011 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Mehiko na seznam tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7168)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7168)

1

37

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (UL L 336, 21.12.2010) | 39 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (UL L 336, 21.12.2010)

(UL L 336, 21.12.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/1

---

DIREKTIVA 2011/76/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 27. septembra 2011

o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Spodbujanje trajnostnega prometa je ključni sestavni del skupne prometne politike. Zato bi bilo treba zmanjšati prispevanje transportnega sektorja na podnebne spremembe in njegove negativne vplive, zlasti zastoje, ki ovirajo mobilnost, ter onesnaževanje zraka in obremenitev s hrupom, ki škodijo zdravju in okolju. Poleg tega je treba v zasnovo in izvajanje drugih politik Unije, vključno s skupno prometno politiko, vključiti okoljevarstvene zahteve. |
| --- | --- |

(1)

Spodbujanje trajnostnega prometa je ključni sestavni del skupne prometne politike. Zato bi bilo treba zmanjšati prispevanje transportnega sektorja na podnebne spremembe in njegove negativne vplive, zlasti zastoje, ki ovirajo mobilnost, ter onesnaževanje zraka in obremenitev s hrupom, ki škodijo zdravju in okolju. Poleg tega je treba v zasnovo in izvajanje drugih politik Unije, vključno s skupno prometno politiko, vključiti okoljevarstvene zahteve.

| (2) | Cilj zmanjšanja negativnih vplivov prometa bi bilo treba doseči na način, ki ne bi nesorazmerno oviral prostega pretoka v korist zdrave gospodarske rasti, pravilnega delovanja notranjega trga in teritorialne kohezije. |
| --- | --- |

(2)

Cilj zmanjšanja negativnih vplivov prometa bi bilo treba doseči na način, ki ne bi nesorazmerno oviral prostega pretoka v korist zdrave gospodarske rasti, pravilnega delovanja notranjega trga in teritorialne kohezije.

| (3) | Da bi se v skladu s tem zagotovila čim večja učinkovitost prometnega sistema, bi morala skupna prometna politika uporabiti različne instrumente, s katerimi bi izboljšala prometno infrastrukturo in uporabo tehnologij ter omogočila učinkovitejše upravljanje povpraševanja po prevoznih storitvah, zlasti s spodbujanjem obnove voznega parka, učinkovitejše uporabe infrastrukture in somodalnosti. Za to je treba še naprej uporabljati načelo „uporabnik plača“ in za vse vrste prevoza v prometnem sektorju razviti in izvajati načelo „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se v skladu s tem zagotovila čim večja učinkovitost prometnega sistema, bi morala skupna prometna politika uporabiti različne instrumente, s katerimi bi izboljšala prometno infrastrukturo in uporabo tehnologij ter omogočila učinkovitejše upravljanje povpraševanja po prevoznih storitvah, zlasti s spodbujanjem obnove voznega parka, učinkovitejše uporabe infrastrukture in somodalnosti. Za to je treba še naprej uporabljati načelo „uporabnik plača“ in za vse vrste prevoza v prometnem sektorju razviti in izvajati načelo „onesnaževalec plača“.

| (4) | V Direktivi 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila Komisija pozvana, da predstavi model za ocenjevanje vseh zunanjih stroškov, ki jih povzroča uporaba prometne infrastrukture, ki bo osnova za izračunavanje infrastrukturnih pristojbin v prihodnosti. Ta model naj bi spremljala analiza učinkov internalizacije zunanjih stroškov za vse vrste prevoza in strategija za postopno uporabo tega modela ter po potrebi predlogi za nadaljnjo revizijo navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

V Direktivi 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila Komisija pozvana, da predstavi model za ocenjevanje vseh zunanjih stroškov, ki jih povzroča uporaba prometne infrastrukture, ki bo osnova za izračunavanje infrastrukturnih pristojbin v prihodnosti. Ta model naj bi spremljala analiza učinkov internalizacije zunanjih stroškov za vse vrste prevoza in strategija za postopno uporabo tega modela ter po potrebi predlogi za nadaljnjo revizijo navedene direktive.

| (5) | Za uveljavitev trajnostne prometne politike bi morale cene prevoza bolje odražati stroške v zvezi z onesnaževanjem zraka in obremenitvami s hrupom zaradi prometa, podnebnimi spremembami ter zastoji, ki so posledica dejanske uporabe vseh vrst prevoza, da bi se na ta način čim bolje uporabljala infrastruktura, zmanjšalo lokalno onesnaževanje, upravljali zastoji ter bi boj proti podnebnim spremembam imel čim manjše stroške za gospodarstvo. Za to je potreben postopen pristop za vse vrste prevoza, pri čemer je treba upoštevati njihove posebne značilnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za uveljavitev trajnostne prometne politike bi morale cene prevoza bolje odražati stroške v zvezi z onesnaževanjem zraka in obremenitvami s hrupom zaradi prometa, podnebnimi spremembami ter zastoji, ki so posledica dejanske uporabe vseh vrst prevoza, da bi se na ta način čim bolje uporabljala infrastruktura, zmanjšalo lokalno onesnaževanje, upravljali zastoji ter bi boj proti podnebnim spremembam imel čim manjše stroške za gospodarstvo. Za to je potreben postopen pristop za vse vrste prevoza, pri čemer je treba upoštevati njihove posebne značilnosti.

| (6) | Pri vrstah prevoza se je internalizacija zunanjih stroškov že začela, ustrezna zakonodaja Unije pa omogoča, da se ta internalizacija izvaja postopno ali je vsaj ne preprečuje. Vendar pa je ta proces treba spremljati ter nadalje spodbujati za vse vrste prevoza, z uporabo skupnih načel in ob upoštevanju posebnosti vsake izmed njih. |
| --- | --- |

(6)

Pri vrstah prevoza se je internalizacija zunanjih stroškov že začela, ustrezna zakonodaja Unije pa omogoča, da se ta internalizacija izvaja postopno ali je vsaj ne preprečuje. Vendar pa je ta proces treba spremljati ter nadalje spodbujati za vse vrste prevoza, z uporabo skupnih načel in ob upoštevanju posebnosti vsake izmed njih.

| (7) | V sektorju cestnega prometa cestnine, ki se izračunajo kot pristojbine za uporabo infrastrukture na podlagi razdalje, veljajo za pravičen in učinkovit gospodarski instrument za doseganje trajnostne prometne politike, saj so neposredno povezane z uporabo infrastrukture, okoljsko uspešnostjo vozil ter krajem in časom uporabe vozil ter jih je zato mogoče določiti tako, da ustrezajo stroškom onesnaževanja in zastojem zaradi dejanske uporabe vozil. Poleg tega cestnine ne povzročajo izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, saj jih morajo plačevati vsi operaterji ne glede na njihovo državo članico izvora ali sedeža ter sorazmerno z intenzivnostjo uporabe cestnega omrežja. |
| --- | --- |

(7)

V sektorju cestnega prometa cestnine, ki se izračunajo kot pristojbine za uporabo infrastrukture na podlagi razdalje, veljajo za pravičen in učinkovit gospodarski instrument za doseganje trajnostne prometne politike, saj so neposredno povezane z uporabo infrastrukture, okoljsko uspešnostjo vozil ter krajem in časom uporabe vozil ter jih je zato mogoče določiti tako, da ustrezajo stroškom onesnaževanja in zastojem zaradi dejanske uporabe vozil. Poleg tega cestnine ne povzročajo izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, saj jih morajo plačevati vsi operaterji ne glede na njihovo državo članico izvora ali sedeža ter sorazmerno z intenzivnostjo uporabe cestnega omrežja.

| (8) | Analiza učinka kaže, da bi lahko imelo zaračunavanje cestnin, izračunanih na podlagi stroškov onesnaževanja, na cestah z gostim prometom pa na podlagi večjega razlikovanja stopenj cestnin med obdobji prometne konice, pozitiven učinek na prometni sistem in bi prispevala k strategiji Unije glede podnebnih sprememb. S spodbujanjem uporabe okolju prijaznejših tehnologij za vozila, večanjem učinkovitosti logističnega ravnanja in zmanjševanjem števila voženj praznih tovornjakov bi lahko zmanjšala zastoje in lokalno onesnaževanje. Posredno bi lahko pomembno vplivala tudi na zmanjševanje porabe goriva in prispevala k boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(8)

Analiza učinka kaže, da bi lahko imelo zaračunavanje cestnin, izračunanih na podlagi stroškov onesnaževanja, na cestah z gostim prometom pa na podlagi večjega razlikovanja stopenj cestnin med obdobji prometne konice, pozitiven učinek na prometni sistem in bi prispevala k strategiji Unije glede podnebnih sprememb. S spodbujanjem uporabe okolju prijaznejših tehnologij za vozila, večanjem učinkovitosti logističnega ravnanja in zmanjševanjem števila voženj praznih tovornjakov bi lahko zmanjšala zastoje in lokalno onesnaževanje. Posredno bi lahko pomembno vplivala tudi na zmanjševanje porabe goriva in prispevala k boju proti podnebnim spremembam.

| (9) | Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da bi drugim uporabnikom cest, ki niso zajeti v področje uporabe te direktive, zaračunavale uporabnine v skladu z nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da bi drugim uporabnikom cest, ki niso zajeti v področje uporabe te direktive, zaračunavale uporabnine v skladu z nacionalnimi predpisi.

| (10) | Stroški onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, kot so zdravstveni stroški, vključno z zdravstveno oskrbo, izguba pridelkov ter druge proizvodne izgube in stroški socialnega varstva, se pokrijejo na ozemlju države članice, v kateri se prevoz opravi. Načelo onesnaževalec plača se bo izvajalo z zaračunavanjem pristojbin za zunanje stroške, kar bo pripomoglo k znižanju zunanjih stroškov. |
| --- | --- |

(10)

Stroški onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, kot so zdravstveni stroški, vključno z zdravstveno oskrbo, izguba pridelkov ter druge proizvodne izgube in stroški socialnega varstva, se pokrijejo na ozemlju države članice, v kateri se prevoz opravi. Načelo onesnaževalec plača se bo izvajalo z zaračunavanjem pristojbin za zunanje stroške, kar bo pripomoglo k znižanju zunanjih stroškov.

| (11) | Za namen te direktive model za izračunavanje zunanjih stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, ki ga je oblikovala Komisija, zagotavlja zanesljive metode in navaja niz vrednosti enot, na podlagi katerih je morebiti že mogoče izračunavati pristojbine za zunanje stroške. |
| --- | --- |

(11)

Za namen te direktive model za izračunavanje zunanjih stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, ki ga je oblikovala Komisija, zagotavlja zanesljive metode in navaja niz vrednosti enot, na podlagi katerih je morebiti že mogoče izračunavati pristojbine za zunanje stroške.

| (12) | Še vedno obstajajo negotovosti glede stroškov in koristi sistemov, ki so potrebni za uveljavljanje diferenciranih uporabnin na cestah z malo prometa. Dokler takšne negotovosti ne bodo odpravljene, se zdi prilagodljiv pristop na ravni Unije najustreznejši. Ta prilagodljivi pristop bi moral državam članicam prepustiti možnost, da se na podlagi lokalnih in nacionalnih značilnosti omrežja odločijo, ali bodo zaračunavale pristojbine za zunanje stroške ter na katerih cestah jih bodo zaračunavale. |
| --- | --- |

(12)

Še vedno obstajajo negotovosti glede stroškov in koristi sistemov, ki so potrebni za uveljavljanje diferenciranih uporabnin na cestah z malo prometa. Dokler takšne negotovosti ne bodo odpravljene, se zdi prilagodljiv pristop na ravni Unije najustreznejši. Ta prilagodljivi pristop bi moral državam članicam prepustiti možnost, da se na podlagi lokalnih in nacionalnih značilnosti omrežja odločijo, ali bodo zaračunavale pristojbine za zunanje stroške ter na katerih cestah jih bodo zaračunavale.

| (13) | Časovno omejene uporabnine predstavljajo uporaben sistem za že veljavno načelo „uporabnik plača“, kadar se sistem obračunavanja na podlagi prevožene razdalje, ki bolje odraža dejansko uporabo infrastrukture, še ne izvaja. Časovno omejene uporabnine, ki se zaračunavajo na dnevni, tedenski, mesečni ali letni osnovi, ne bi smele biti diskriminatorne do občasnih uporabnikov, saj je verjetno, da velik delež takšnih uporabnikov predstavljajo tuji prevozniki. Za težka tovorna vozila bi bilo treba določiti podrobnejše razmerje med dnevnimi, tedenskimi, mesečnimi in letnimi stopnjami. |
| --- | --- |

(13)

Časovno omejene uporabnine predstavljajo uporaben sistem za že veljavno načelo „uporabnik plača“, kadar se sistem obračunavanja na podlagi prevožene razdalje, ki bolje odraža dejansko uporabo infrastrukture, še ne izvaja. Časovno omejene uporabnine, ki se zaračunavajo na dnevni, tedenski, mesečni ali letni osnovi, ne bi smele biti diskriminatorne do občasnih uporabnikov, saj je verjetno, da velik delež takšnih uporabnikov predstavljajo tuji prevozniki. Za težka tovorna vozila bi bilo treba določiti podrobnejše razmerje med dnevnimi, tedenskimi, mesečnimi in letnimi stopnjami.

| (14) | Z namenom zagotoviti, da evropski prevozniki prejmejo jasne cenovne signale, ki delujejo kot spodbuda za optimizacijo vedenja, bi si bilo treba srednjeročno prizadevati za doseganje konvergence v metodah, ki jih države članice uporabljajo pri izračunu zunanjih stroškov. |
| --- | --- |

(14)

Z namenom zagotoviti, da evropski prevozniki prejmejo jasne cenovne signale, ki delujejo kot spodbuda za optimizacijo vedenja, bi si bilo treba srednjeročno prizadevati za doseganje konvergence v metodah, ki jih države članice uporabljajo pri izračunu zunanjih stroškov.

| (15) | Jasno in pregledno izvajanje shem zaračunavanja pristojbin bi lahko pripomoglo k boljšemu delovanju notranjega trga. Zaradi tega bi se bilo treba izogibati nedoslednostim med shemami zaračunavanja pristojbin, saj bi to lahko povzročilo izkrivljanje konkurence mednarodnega tovornega prometa na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih delih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih teh medsebojno povezanih omrežij avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja. Enaka načela zaračunavanja pristojbin bi se morala uporabljati zlasti na vseh odsekih avtocestnega omrežja držav članic. |
| --- | --- |

(15)

Jasno in pregledno izvajanje shem zaračunavanja pristojbin bi lahko pripomoglo k boljšemu delovanju notranjega trga. Zaradi tega bi se bilo treba izogibati nedoslednostim med shemami zaračunavanja pristojbin, saj bi to lahko povzročilo izkrivljanje konkurence mednarodnega tovornega prometa na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih delih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih teh medsebojno povezanih omrežij avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja. Enaka načela zaračunavanja pristojbin bi se morala uporabljati zlasti na vseh odsekih avtocestnega omrežja držav članic.

| (16) | Države članice bi morale imeti možnost, da s pomočjo cestnin zaračunavajo najvišjo raven infrastrukturnih in zunanjih stroškov, ki jo dovoljuje ta direktiva, vendar pa bi morale imeti možnost odločiti se za zaračunavanje enih ali obeh stroškov na nižji ravni ali ne zaračunavati stroškov. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale imeti možnost, da s pomočjo cestnin zaračunavajo najvišjo raven infrastrukturnih in zunanjih stroškov, ki jo dovoljuje ta direktiva, vendar pa bi morale imeti možnost odločiti se za zaračunavanje enih ali obeh stroškov na nižji ravni ali ne zaračunavati stroškov.

| (17) | Države članice bi pri določitvi omrežja za zaračunavanje pristojbine za zunanje stroške, morale imeti možnost odločiti, da se za nekatere ceste ne zaračunava pristojbin za zunanje stroške, da bi se tako izboljšali dostopnost in konkurenčnost otoških, kopenskih in obrobnih regij. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi pri določitvi omrežja za zaračunavanje pristojbine za zunanje stroške, morale imeti možnost odločiti, da se za nekatere ceste ne zaračunava pristojbin za zunanje stroške, da bi se tako izboljšali dostopnost in konkurenčnost otoških, kopenskih in obrobnih regij.

| (18) | Omogočeno bi moralo biti, da se infrastrukturni pristojbini dodajo zunanji stroški na podlagi stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa. Dovoljeno bi moralo biti, da bi se zunanji stroški, upoštevani v cestninah, dodali stroškom za uporabo infrastrukture, pod pogojem, da so pri izračunavanju stroškov izpolnjeni določeni pogoji, ki bi preprečili čezmerno zaračunavanje pristojbin. |
| --- | --- |

(18)

Omogočeno bi moralo biti, da se infrastrukturni pristojbini dodajo zunanji stroški na podlagi stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa. Dovoljeno bi moralo biti, da bi se zunanji stroški, upoštevani v cestninah, dodali stroškom za uporabo infrastrukture, pod pogojem, da so pri izračunavanju stroškov izpolnjeni določeni pogoji, ki bi preprečili čezmerno zaračunavanje pristojbin.

| (19) | Da bi bolje odražale stroške onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, bi se morale pristojbine za zunanje stroške razlikovati glede na vrsto cest, vrsto vozil ter v zvezi s hrupom tudi glede na zadevna časovna obdobja. |
| --- | --- |

(19)

Da bi bolje odražale stroške onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa, bi se morale pristojbine za zunanje stroške razlikovati glede na vrsto cest, vrsto vozil ter v zvezi s hrupom tudi glede na zadevna časovna obdobja.

| (20) | Zastoji imajo negativen vpliv, za uporabnike cest na splošno namreč pomenijo izgubo časa in goriva. Diferenciacija infrastrukturnih pristojbin omogoča upravljanje zastojev, pod pogojem, da diferencirane cestnine uporabnikom cest dajo jasen in smiseln cenovni signal, ki bo uporabnike cest spodbudil, da spremenijo svoje obnašanje in se v času prometnih konic izogibajo cestnim odsekom z gostim prometom. |
| --- | --- |

(20)

Zastoji imajo negativen vpliv, za uporabnike cest na splošno namreč pomenijo izgubo časa in goriva. Diferenciacija infrastrukturnih pristojbin omogoča upravljanje zastojev, pod pogojem, da diferencirane cestnine uporabnikom cest dajo jasen in smiseln cenovni signal, ki bo uporabnike cest spodbudil, da spremenijo svoje obnašanje in se v času prometnih konic izogibajo cestnim odsekom z gostim prometom.

| (21) | Če se na nekaterih cestnih odsekih uporabi razlikovanje za zmanjševanje zastojev, bi jo bilo treba oblikovati in izvajati na dohodkovno nevtralen način, ki je finančno bistveno ugodnejši za prevoznike, ki zadevni cestni odsek uporabljajo zunaj prometnih konic, kakor za tiste, ki ga uporabljajo med prometnimi konicami. |
| --- | --- |

(21)

Če se na nekaterih cestnih odsekih uporabi razlikovanje za zmanjševanje zastojev, bi jo bilo treba oblikovati in izvajati na dohodkovno nevtralen način, ki je finančno bistveno ugodnejši za prevoznike, ki zadevni cestni odsek uporabljajo zunaj prometnih konic, kakor za tiste, ki ga uporabljajo med prometnimi konicami.

| (22) | Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (5) že zagotavlja osnovo za razvoj in izpolnjevanje svežnja ukrepov Unije v zvezi s hrupom, ki ga oddajajo cestna vozila in infrastruktura, saj določa, da morajo pristojni organi za pomembnejše ceste oblikovati strateške karte hrupa ter pripraviti akcijske načrte za zmanjševanje hrupa, kadar lahko ravni izpostavljenosti negativno vplivajo na človeško zdravje. |
| --- | --- |

(22)

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (5) že zagotavlja osnovo za razvoj in izpolnjevanje svežnja ukrepov Unije v zvezi s hrupom, ki ga oddajajo cestna vozila in infrastruktura, saj določa, da morajo pristojni organi za pomembnejše ceste oblikovati strateške karte hrupa ter pripraviti akcijske načrte za zmanjševanje hrupa, kadar lahko ravni izpostavljenosti negativno vplivajo na človeško zdravje.

| (23) | Nemoteno delovanje notranjega trga zahteva vzpostavitev okvira Unije, da se zagotovi pregledno, sorazmerno in nediskriminatorno določanje cestnih pristojbin na podlagi lokalnih stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa ter na podlagi zastojev. Ta okvir bi moral zajemati skupna načela za zaračunavanje pristojbin, metode za izračun, najvišje ravni in vrednosti enot zunanjih stroškov, ki temeljijo na priznanih znanstvenih metodah, ter postopke za uradno obveščanje Komisije o cestninskih shemah in poročanje o njih. |
| --- | --- |

(23)

Nemoteno delovanje notranjega trga zahteva vzpostavitev okvira Unije, da se zagotovi pregledno, sorazmerno in nediskriminatorno določanje cestnih pristojbin na podlagi lokalnih stroškov onesnaževanja zraka in obremenitev s hrupom zaradi prometa ter na podlagi zastojev. Ta okvir bi moral zajemati skupna načela za zaračunavanje pristojbin, metode za izračun, najvišje ravni in vrednosti enot zunanjih stroškov, ki temeljijo na priznanih znanstvenih metodah, ter postopke za uradno obveščanje Komisije o cestninskih shemah in poročanje o njih.

| (24) | Če organ, ki je odgovoren za določanje pristojbin za zunanje stroške, določi država članica, ta organ ne bi smel imeti interesa za določanje neupravičeno visokih zneskov in bi zato moral biti neodvisen od organa, ki pobira cestnine in upravlja s prihodki od cestnin. |
| --- | --- |

(24)

Če organ, ki je odgovoren za določanje pristojbin za zunanje stroške, določi država članica, ta organ ne bi smel imeti interesa za določanje neupravičeno visokih zneskov in bi zato moral biti neodvisen od organa, ki pobira cestnine in upravlja s prihodki od cestnin.

| (25) | Koridor, na katerem je dovoljen pribitek, lahko vključuje vzporedne in neposredno konkurenčne gorske cestne odseke, ki so razumno oddaljeni in na katere se lahko preusmeri promet zaradi uvedbe pribitka. Pri čezmejnih projektih bi se morale o izvajanju te določbe dogovoriti zadevne države članice in Komisija. |
| --- | --- |

(25)

Koridor, na katerem je dovoljen pribitek, lahko vključuje vzporedne in neposredno konkurenčne gorske cestne odseke, ki so razumno oddaljeni in na katere se lahko preusmeri promet zaradi uvedbe pribitka. Pri čezmejnih projektih bi se morale o izvajanju te določbe dogovoriti zadevne države članice in Komisija.

| (26) | Države članice, ki imajo možnost, da zaračunavajo pribitek, bi morale tej možnosti dati prednost pred zaračunavanjem pristojbin za zunanje stroške, da bi bila tako zagotovljena prednost gradnji prednostnih projektov v evropskem interesu, opredeljenih v Prilogi III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (6). Da se prepreči čezmerno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, kombiniranje pristojbin za zunanje stroške in pribitkov ne bi smelo biti dovoljeno, razen če zunanji stroški presežejo znesek že zaračunanih pribitkov. V takem primeru je ustrezno, da bi se znesek pribitka odštel od pristojbine za zunanje stroške. |
| --- | --- |

(26)

Države članice, ki imajo možnost, da zaračunavajo pribitek, bi morale tej možnosti dati prednost pred zaračunavanjem pristojbin za zunanje stroške, da bi bila tako zagotovljena prednost gradnji prednostnih projektov v evropskem interesu, opredeljenih v Prilogi III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (6). Da se prepreči čezmerno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, kombiniranje pristojbin za zunanje stroške in pribitkov ne bi smelo biti dovoljeno, razen če zunanji stroški presežejo znesek že zaračunanih pribitkov. V takem primeru je ustrezno, da bi se znesek pribitka odštel od pristojbine za zunanje stroške.

| (27) | Popusti ali znižanja pristojbin za zunanje stroške ne bi smeli biti dovoljeni, saj bi pomenili znatno tveganje za neupravičeno diskriminacijo določenih kategorij uporabnikov. |
| --- | --- |

(27)

Popusti ali znižanja pristojbin za zunanje stroške ne bi smeli biti dovoljeni, saj bi pomenili znatno tveganje za neupravičeno diskriminacijo določenih kategorij uporabnikov.

| (28) | Ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe o delovanju Evropske unije o državni pomoči bi izvajanje spodbujevalnih ukrepov moralo biti dovoljeno za potovanja, ki obsegajo drage prenose med načini prevoza, kot so cesta-morje-cesta, in sicer v interesu teritorialne kohezije ter izboljšane dostopnosti in konkurenčnosti obrobnih, kopenskih ter otoških regij. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe o delovanju Evropske unije o državni pomoči bi izvajanje spodbujevalnih ukrepov moralo biti dovoljeno za potovanja, ki obsegajo drage prenose med načini prevoza, kot so cesta-morje-cesta, in sicer v interesu teritorialne kohezije ter izboljšane dostopnosti in konkurenčnosti obrobnih, kopenskih ter otoških regij.

| (29) | Popusti ali znižanja infrastrukturne pristojbine bi morali biti dovoljeni pod določenimi pogoji za katero koli kategorijo uporabnikov, kot so pogosti uporabniki ali uporabniki elektronskih cestninskih sistemov. |
| --- | --- |

(29)

Popusti ali znižanja infrastrukturne pristojbine bi morali biti dovoljeni pod določenimi pogoji za katero koli kategorijo uporabnikov, kot so pogosti uporabniki ali uporabniki elektronskih cestninskih sistemov.

| (30) | Zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške prek cestnin bo učinkoviteje vplivalo na odločitve uporabnikov, če se bodo uporabniki zavedali teh stroškov. Zato bi bilo te stroške treba ločeno prikazati na izkazu, računu ali enakovrednem dokumentu, ki ga izda cestninski operater. Poleg tega bi takšen dokument prevoznikom olajšal prevalitev stroškov pristojbin za zunanje stroške na odpremnike ali kakršne koli druge stranke. |
| --- | --- |

(30)

Zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške prek cestnin bo učinkoviteje vplivalo na odločitve uporabnikov, če se bodo uporabniki zavedali teh stroškov. Zato bi bilo te stroške treba ločeno prikazati na izkazu, računu ali enakovrednem dokumentu, ki ga izda cestninski operater. Poleg tega bi takšen dokument prevoznikom olajšal prevalitev stroškov pristojbin za zunanje stroške na odpremnike ali kakršne koli druge stranke.

| (31) | Uporaba elektronskih cestninskih sistemov je zaželena, da ne pride do motenj prostega pretoka prometa ter omeji škodljive vplive na lokalno okolje, ki jih povzročijo vrste na cestninskih zapornicah. Zaželeno je torej, da se pristojbine za zunanje stroške zaračunavajo s pomočjo takih sistemov v skladu z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (7). Z namenom olajšanja pravilnega delovanja notranjega trga bi morala Komisija spremljati napredek v okviru Direktive 2004/52/ES, da se v dogovorjenem obdobju uveljavi prava storitev evropskega elektronskega cestninjenja, ki število elektronskih naprav za cestninjenje v enem vozilu omejuje na eno enoto, ki je popolnoma v skladu z elektronskimi sistemi pobiranja cestnin vseh držav članic. |
| --- | --- |

(31)

Uporaba elektronskih cestninskih sistemov je zaželena, da ne pride do motenj prostega pretoka prometa ter omeji škodljive vplive na lokalno okolje, ki jih povzročijo vrste na cestninskih zapornicah. Zaželeno je torej, da se pristojbine za zunanje stroške zaračunavajo s pomočjo takih sistemov v skladu z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (7). Z namenom olajšanja pravilnega delovanja notranjega trga bi morala Komisija spremljati napredek v okviru Direktive 2004/52/ES, da se v dogovorjenem obdobju uveljavi prava storitev evropskega elektronskega cestninjenja, ki število elektronskih naprav za cestninjenje v enem vozilu omejuje na eno enoto, ki je popolnoma v skladu z elektronskimi sistemi pobiranja cestnin vseh držav članic.

| (32) | Medtem ko so odločitve o nacionalnih javnih odhodkih, vključno z uporabo prihodkov, ustvarjenih v okviru te direktive, v skladu z načelom subsidiarnosti v pristojnosti držav članic, bi bilo treba dodatne prihodke iz pristojbin za zunanje stroške ali enakovredno finančno vrednost teh prihodkov v skladu s cilji prometne politike iz te direktive uporabiti v koristi prometnega sektorja in za spodbujanje trajnostne mobilnosti na splošno. Takšni projekti bi morali zato biti med drugim povezani z lajšanjem učinkovitega oblikovanja cen, zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru, ublažitvijo njegovih vplivov, izboljševanjem uspešnosti vozil glede CO2 in porabe energije, razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev, optimizacijo logistike ali izboljšanjem cestne varnosti. |
| --- | --- |

(32)

Medtem ko so odločitve o nacionalnih javnih odhodkih, vključno z uporabo prihodkov, ustvarjenih v okviru te direktive, v skladu z načelom subsidiarnosti v pristojnosti držav članic, bi bilo treba dodatne prihodke iz pristojbin za zunanje stroške ali enakovredno finančno vrednost teh prihodkov v skladu s cilji prometne politike iz te direktive uporabiti v koristi prometnega sektorja in za spodbujanje trajnostne mobilnosti na splošno. Takšni projekti bi morali zato biti med drugim povezani z lajšanjem učinkovitega oblikovanja cen, zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru, ublažitvijo njegovih vplivov, izboljševanjem uspešnosti vozil glede CO2 in porabe energije, razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev, optimizacijo logistike ali izboljšanjem cestne varnosti.

| (33) | Za spodbujanje interoperabilnosti cestninskih ureditev in ob upoštevanju določenih pogojev bi moralo biti dvema ali več državam članicam dovoljeno, da sodelujejo pri uvajanju skupnih sistemov cestnin. |
| --- | --- |

(33)

Za spodbujanje interoperabilnosti cestninskih ureditev in ob upoštevanju določenih pogojev bi moralo biti dvema ali več državam članicam dovoljeno, da sodelujejo pri uvajanju skupnih sistemov cestnin.

| (34) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu pravočasno poslati celovito oceno izkušenj, ki so si jih pridobile države članice, ki zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške in/ali infrastrukturne pristojbine v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu pravočasno poslati celovito oceno izkušenj, ki so si jih pridobile države članice, ki zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške in/ali infrastrukturne pristojbine v skladu s to direktivo.

| (35) | Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (8) določa, da je treba prihodke iz pristojbin, ki jih krijejo neposredno uporabniki, upoštevati pri določitvi vrzeli sredstev financiranja v primeru projektov, ki ustvarjajo prihodek. Ker pa bi morali biti prihodki iz pristojbin za zunanje stroške porabljeni za projekte za zmanjševanje onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru, ublažitev njegovih vplivov, izboljševanje uspešnosti vozil glede CO2 in porabe energije ter razvoj drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev, se ustvarjeni prihodki ne bi smeli upoštevati v izračunu vrzeli sredstev financiranja. |
| --- | --- |

(35)

Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (8) določa, da je treba prihodke iz pristojbin, ki jih krijejo neposredno uporabniki, upoštevati pri določitvi vrzeli sredstev financiranja v primeru projektov, ki ustvarjajo prihodek. Ker pa bi morali biti prihodki iz pristojbin za zunanje stroške porabljeni za projekte za zmanjševanje onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru, ublažitev njegovih vplivov, izboljševanje uspešnosti vozil glede CO2 in porabe energije ter razvoj drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev, se ustvarjeni prihodki ne bi smeli upoštevati v izračunu vrzeli sredstev financiranja.

| (36) | Pri uporabi alternativnih znanstvenih metod za izračunavanje pristojbin za zunanje stroške bi moralo biti državam članicam omogočeno, da upoštevajo metode za izračunavanje vrednosti monetarnih stroškov zunanjih učinkov, navedene v študiji „Handbook on estimation of external cost in the transport sector“ (9), ki vsebuje pregled najsodobnejše teorije in prakse za ocenjevanje zunanjih stroškov. |
| --- | --- |

(36)

Pri uporabi alternativnih znanstvenih metod za izračunavanje pristojbin za zunanje stroške bi moralo biti državam članicam omogočeno, da upoštevajo metode za izračunavanje vrednosti monetarnih stroškov zunanjih učinkov, navedene v študiji „Handbook on estimation of external cost in the transport sector“ (9), ki vsebuje pregled najsodobnejše teorije in prakse za ocenjevanje zunanjih stroškov.

| (37) | V gorskih območjih, kot so opredeljena v študiji „Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU Member States, acceding and other European countries“, ki jo je leta 2004 naročila Evropska komisija, bi bilo treba zaračunavanje višjih pristojbin za zunanje stroške dovoliti, v kolikor objektivni znanstveni podatki dokažejo, da onesnaževanje zraka in obremenitev s hrupom v teh gorskih območjih povzročata več škode zaradi geografskih razmer in fizikalnih pojavov, kot so naklon cest, temperaturne inverzije in učinek amfiteatra v dolinah. |
| --- | --- |

(37)

V gorskih območjih, kot so opredeljena v študiji „Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU Member States, acceding and other European countries“, ki jo je leta 2004 naročila Evropska komisija, bi bilo treba zaračunavanje višjih pristojbin za zunanje stroške dovoliti, v kolikor objektivni znanstveni podatki dokažejo, da onesnaževanje zraka in obremenitev s hrupom v teh gorskih območjih povzročata več škode zaradi geografskih razmer in fizikalnih pojavov, kot so naklon cest, temperaturne inverzije in učinek amfiteatra v dolinah.

| (38) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10). |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).

| (39) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z nekaterimi prilagoditvami prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(39)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z nekaterimi prilagoditvami prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (40) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (41) | Ker cilja te direktive, namreč spodbujanja diferenciranih pristojbin na podlagi zunanjih stroškov za doseganje trajnostnega prometa, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi pomena čezmejne razsežnosti prometa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(41)

Ker cilja te direktive, namreč spodbujanja diferenciranih pristojbin na podlagi zunanjih stroškov za doseganje trajnostnega prometa, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi pomena čezmejne razsežnosti prometa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 1999/62/ES se spremeni:

| 1. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka:






  „(ad) | „avtocesta“ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter:






  (i) | ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka:

„(ad)

„avtocesta“ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter:

(i)

ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način;

| (ii) | v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti; in |
| --- | --- |

(ii)

v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti; in

| (iii) | je posebej označena kot avtocesta;“; |
| --- | --- |

(iii)

je posebej označena kot avtocesta;“;

| (b) | točki (b) in (ba) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | „cestnina“ pomeni določeni znesek, ki se plača za vozilo na podlagi razdalje, ki jo to vozilo prevozi po dani infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila ter zajema infrastrukturno pristojbino in/ali pristojbino za zunanje stroške; |
| --- | --- | --- |

(b)

točki (b) in (ba) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

„cestnina“ pomeni določeni znesek, ki se plača za vozilo na podlagi razdalje, ki jo to vozilo prevozi po dani infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila ter zajema infrastrukturno pristojbino in/ali pristojbino za zunanje stroške;

| (ba) | „infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica;“; |
| --- | --- |

(ba)

„infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica;“;

| (c) | vstavijo se naslednje točke:






  „(bb) | „pristojbina za zunanje stroške“ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z onesnaževanjem zraka in/ali obremenitvami s hrupom zaradi prometa; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavijo se naslednje točke:

„(bb)

„pristojbina za zunanje stroške“ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z onesnaževanjem zraka in/ali obremenitvami s hrupom zaradi prometa;

| (bc) | „stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa“ pomenijo stroške škode, ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikov oksid in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila; |
| --- | --- |

(bc)

„stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa“ pomenijo stroške škode, ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikov oksid in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila;

| (bd) | „stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa“ pomenijo stroške škode, ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča; |
| --- | --- |

(bd)

„stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa“ pomenijo stroške škode, ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča;

| (be) | „ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina“ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine; |
| --- | --- |

(be)

„ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina“ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine;

| (bf) | „ponderirana povprečna pristojbina za zunanje stroške“ pomeni skupne prihodke iz pristojbin za zunanje stroške v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine;“; |
| --- | --- |

(bf)

„ponderirana povprečna pristojbina za zunanje stroške“ pomeni skupne prihodke iz pristojbin za zunanje stroške v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine;“;

| (d) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | „vozilo“ pomeni motorno vozilo ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz blaga po cesti in katerega največja dovoljena skupna masa presega 3,5 tone;“. |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

„vozilo“ pomeni motorno vozilo ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz blaga po cesti in katerega največja dovoljena skupna masa presega 3,5 tone;“.

| 2. | Členi 7, 7a in 7b se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 7
  1.   Brez poseganja v odstavek 1a člena 9 lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena ter členov 7a do 7k. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in/ali uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki.
  2.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.
  3.   Cestnine in uporabnine ne smejo posredno ali neposredno diskriminirati glede na državljanstvo prevoznika, državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika ali registracije vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.
  4.   Države članice lahko predvidijo znižane stopnje cestnin ali uporabnin ali izvzetja od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (12), ter v primerih, ki so zajeti s in ob upoštevanju pogojev iz člena 6(2)(a) in (b) te direktive.
  5.   Država članica se lahko odloči, da bo zaračunavala cestnine in/ali uporabnine samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 12 ton, če meni, da bi razširitev na vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila ne presega 12 ton, med drugim povzročila:






  (a) | znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa; |
| --- | --- | --- |

2.

Členi 7, 7a in 7b se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 7

1.   Brez poseganja v odstavek 1a člena 9 lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena ter členov 7a do 7k. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in/ali uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki.

2.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.

3.   Cestnine in uporabnine ne smejo posredno ali neposredno diskriminirati glede na državljanstvo prevoznika, državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika ali registracije vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.

4.   Države članice lahko predvidijo znižane stopnje cestnin ali uporabnin ali izvzetja od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (12), ter v primerih, ki so zajeti s in ob upoštevanju pogojev iz člena 6(2)(a) in (b) te direktive.

5.   Država članica se lahko odloči, da bo zaračunavala cestnine in/ali uporabnine samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 12 ton, če meni, da bi razširitev na vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila ne presega 12 ton, med drugim povzročila:

(a)

znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa;

| (b) | upravne stroške, ki bi bili več kot 30 % višji od dodatnega prihodka, ki bi ga pomenila navedena razširitev. |
| --- | --- |

(b)

upravne stroške, ki bi bili več kot 30 % višji od dodatnega prihodka, ki bi ga pomenila navedena razširitev.

Države članice, ki se odločijo za zaračunavanje cestnine in/ali uporabnine samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila znaša 12 ton ali več, obvestijo Komisijo o svoji odločitvi in razlogih zanjo.

Člen 7a

1.   Uporabnine so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture, ne presegajo vrednosti iz Priloge II in veljajo en dan, en teden, en mesec ali eno leto. Mesečna stopnja ne sme biti višja od 10 % letne stopnje, tedenska stopnja ne sme biti višja od 5 % letne stopnje in dnevna stopnja ne sme biti višja od 2 % letne stopnje.

Država članica sme zaračunavati samo letne stopnje za vozila, registrirana v tej državi članici.

2.   Države članice določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za vse kategorije vozil, na stopnji, ki ni višja od najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.

Člen 7b

1.   Infrastrukturna pristojbina temelji na načelu nadomestila infrastrukturnih stroškov. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina je odvisna od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina lahko vključuje tudi donosnost kapitala in/ali stopnjo dobička po tržnih pogojih.

2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se infrastrukturne pristojbine zaračunavajo, ter na vozila, ki se jim infrastrukturne pristojbine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo nadomestiti samo določen odstotek teh stroškov.

Člen 7c

1.   Pristojbina za zunanje stroške se lahko nanaša na stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa. Na cestnih odsekih, ki prečkajo območja s prebivalstvom, ki je izpostavljeno obremenitvi s hrupom zaradi cestnega prometa, lahko pristojbina za zunanje stroške vključuje stroške obremenitve s hrupom zaradi prometa.

Pristojbine za zunanje stroške se razlikujejo in se določijo v skladu z minimalnimi zahtevami in metodami, kakor je določeno v Prilogi IIIa, pri čemer se upoštevajo najvišje vrednosti iz Priloge IIIb.

2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, ter na vozila, ki se jim te pristojbine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo nadomestiti samo določen odstotek teh stroškov.

3.   Pristojbina za zunanje stroške, povezana z onesnaževanjem zraka zaradi prometa, se ne uporablja za vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde EURO, še štiri leta po datumih začetka uporabe, določenih v pravilih, na podlagi katerih so se ti standardi uvedli.

4.   Znesek pristojbine za zunanje stroške določi zadevna država članica. Če država članica imenuje organ za ta namen, je ta organ pravno in finančno neodvisen od organizacije, ki upravlja ali pobira pristojbino ali njen del.

Člen 7d

Evropski Parlament in Svet v enem letu po sprejetju strožjih emisijskih standardov EURO v skladu z rednim zakonodajnim postopkom določita ustrezne najvišje vrednosti v Prilogi IIIb.

Člen 7e

1.   Države članice najvišjo raven infrastrukturne pristojbine izračunavajo z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III.

2.   V primeru koncesijskih cestnin je najvišja stopnja infrastrukturne pristojbine enaka ali nižja od stopnje, ki bi bila rezultat uporabe metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III. Enakost se oceni na osnovi razumno dolgega referenčnega obdobja, primernega naravi koncesijske pogodbe.

3.   Za cestninske ureditve, ki so že obstajale 10. junija 2008 ali za katere so bile na podlagi postopka javnih naročil prejete ponudbe ali odgovori na povabila za pogajanja v okviru postopka s pogajanji pred 10. junijem 2008, se ne uporabljajo obveznosti iz odstavkov 1 in 2, vse dokler te ureditve veljajo in pod pogojem da se bistveno ne spremenijo.

Člen 7f

1.   Glede infrastrukture v gorskih območjih ter po obvestitvi Komisije se lahko pribitek izjemoma doda infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so hudi zastoji oziroma na katerih vozila povzročajo znatno okoljsko škodo, pod pogojem da:

| (a) | se prihodek iz pribitka naloži v financiranje gradnje prednostnih projektov v evropskem interesu iz Priloge III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (13), ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in se nahajajo na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se pribitek zaračunava; |
| --- | --- |

(a)

se prihodek iz pribitka naloži v financiranje gradnje prednostnih projektov v evropskem interesu iz Priloge III k Sklepu št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (13), ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in se nahajajo na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se pribitek zaračunava;

| (b) | pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke prednostnih projektov v evropskem interesu, ki vključujejo infrastrukturo na gorskih območjih; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 %; |
| --- | --- |

(b)

pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke prednostnih projektov v evropskem interesu, ki vključujejo infrastrukturo na gorskih območjih; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 %;

| (c) | zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest; |
| --- | --- |

(c)

zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest;

| (d) | se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predloži natančen opis lokacije pribitka in potrdilo o odločitvi za financiranje gradnje prednostnih projektov iz točke (a) ter |
| --- | --- |

(d)

se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predloži natančen opis lokacije pribitka in potrdilo o odločitvi za financiranje gradnje prednostnih projektov iz točke (a) ter

| (e) | se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekt, ki se sofinancira s prihodki iz pribitka. |
| --- | --- |

(e)

se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekt, ki se sofinancira s prihodki iz pribitka.

Prvi pododstavek se uporablja za nove čezmejne projekte, če se s tem strinjajo vse države članice, vključene v navedeni projekt.

2.   Pribitek se lahko uporablja za infrastrukturno pristojbino, ki je razlikovana v skladu s členom 7g.

3.   Potem ko Komisija od države članice, ki namerava zaračunavati pribitek, prejme zahtevane informacije, Komisija te informacije predloži članom odbora iz člena 9c. Če Komisija meni, da načrtovani pribitek ni v skladu s pogoji iz odstavka 1 ali da bo imel načrtovani pribitek pomembne negativne učinke na gospodarski razvoj obrobnih regij, lahko zavrne načrte zadevne države članice za pristojbine ali zahteva njihovo spremembo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9c(2).

4.   Na cestnih odsekih, ki izpolnjujejo merila za zaračunavanje pribitka v skladu z odstavkom 1, države članice ne smejo zaračunavati pristojbin za zunanje stroške, razen če se zaračunava pribitek.

5.   Znesek pribitka se odšteje od zneska pristojbine za zunanje stroške, izračunanega v skladu s členom 7c, razen za vozila emisijskih razredov EURO 0, I in II od 15. oktobra 2011 ter III od leta 2015 naprej. Vsi ti prihodki, ustvarjeni s sočasno uporabo pribitka in pristojbin za zunanje stroške, se vložijo v financiranje gradnje prednostnih projektov v evropskem interesu iz Priloge III k Sklepu št. 661/2010/EU.

Člen 7g

1.   Države članice razlikujejo infrastrukturne pristojbine v skladu z emisijskimi razredi vozila EURO tako, da nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 100 % ne presega enake pristojbine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde. Obstoječe koncesijske pogodbe so iz te zahteve izvzete, dokler se pogodbe ne podaljšajo.

Vseeno je državi članici dovoljeno odstopanje od zahteve razlikovanja infrastrukturne pristojbine, če:

| (i) | bi to resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(i)

bi to resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju;

| (ii) | taka diferenciacija ne bi bila tehnično izvedljiva za zadevni cestninski sistem; |
| --- | --- |

(ii)

taka diferenciacija ne bi bila tehnično izvedljiva za zadevni cestninski sistem;

| (iii) | bi to povzročilo preusmeritev najbolj onesnaževalnih vozil, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje; ali |
| --- | --- |

(iii)

bi to povzročilo preusmeritev najbolj onesnaževalnih vozil, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje; ali

| (iv) | je v cestnino zajeta pristojbina za zunanje stroške. |
| --- | --- |

(iv)

je v cestnino zajeta pristojbina za zunanje stroške.

O vseh takih odstopanjih ali izvzetjih se Komisijo uradno obvesti.

2.   Kadar v primeru pregleda voznik ali prevoznik, če je to primerno, ne more predložiti dokumentov vozila, ki so potrebni za ugotovitev njegovega emisijskega razreda EURO, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino, ki se lahko zaračuna.

3.   Infrastrukturne pristojbine se lahko prav tako razlikujejo za namen zmanjševanja zastojev, čim učinkovitejšega omejevanja poškodb infrastrukture ter čim boljše uporabe zadevne infrastrukture ali spodbujanja varnosti v cestnem prometu, če:

| (a) | je razlikovanje pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike; |
| --- | --- |

(a)

je razlikovanje pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike;

| (b) | se razlikovanje uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; |
| --- | --- |

(b)

se razlikovanje uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas;

| (c) | nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b; |
| --- | --- |

(c)

nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b;

| (d) | obdobja prometne konice, med katerimi se z namenom zmanjševanja zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo pet ur na dan; |
| --- | --- |

(d)

obdobja prometne konice, med katerimi se z namenom zmanjševanja zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo pet ur na dan;

| (e) | se razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se prevoznikom, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudi nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračuna tistim, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico; ter |
| --- | --- |

(e)

se razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se prevoznikom, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudi nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračuna tistim, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico; ter

| (f) | država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječo, o tem obvesti Komisijo in ji predloži podatke, potrebne za zagotovitev izpolnjenosti pogojev. Na podlagi predloženih podatkov Komisija javno objavi in redno posodablja seznam, ki vsebuje obdobja in ustrezajoče stopnje, za katere se razlikovanje uporablja. |
| --- | --- |

(f)

država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječo, o tem obvesti Komisijo in ji predloži podatke, potrebne za zagotovitev izpolnjenosti pogojev. Na podlagi predloženih podatkov Komisija javno objavi in redno posodablja seznam, ki vsebuje obdobja in ustrezajoče stopnje, za katere se razlikovanje uporablja.

4.   Razlikovanja iz odstavkov 1 in 3 niso namenjena ustvarjanju dodatnih prihodkov iz cestnin. Vsako nenamerno povečanje prihodka se uravnovesi s spremembami strukture razlikovanja, ki se morajo izvesti v dveh letih po koncu računovodskega leta, v katerem je bil dodatni prihodek ustvarjen.

Člen 7h

1.   Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom izvajanja nove cestninske ureditve na podlagi infrastrukturnih pristojbin Komisiji pošljejo:

| (a) | za cestninske ureditve, ki ne vključujejo koncesijskih cestnin:






  — | vrednosti enot in drugih parametrov, ki jih uporabljajo za izračun različnih elementov infrastrukturnih stroškov, in |
| --- | --- | --- |

(a)

za cestninske ureditve, ki ne vključujejo koncesijskih cestnin:

—

vrednosti enot in drugih parametrov, ki jih uporabljajo za izračun različnih elementov infrastrukturnih stroškov, in

| — | jasne informacije o vozilih, za katere se uporabljajo cestninske ureditve, geografski obseg omrežja ali dela omrežja, ki se uporablja za posamezen izračun stroškov, in odstotek stroškov, ki jih želijo pokriti s pristojbinami; |
| --- | --- |

—

jasne informacije o vozilih, za katere se uporabljajo cestninske ureditve, geografski obseg omrežja ali dela omrežja, ki se uporablja za posamezen izračun stroškov, in odstotek stroškov, ki jih želijo pokriti s pristojbinami;

| (b) | za cestninske ureditve, ki vključujejo koncesijske cestnine:






  — | koncesijske pogodbe ali bistvene spremembe teh pogodb, |
| --- | --- | --- |

(b)

za cestninske ureditve, ki vključujejo koncesijske cestnine:

—

koncesijske pogodbe ali bistvene spremembe teh pogodb,

| — | osnovna ureditev, na kateri temelji obvestilo o koncesiji dajalca koncesije, kakor je navedeno v Prilogi VII B k Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (14); ta osnovna ureditev vsebuje oceno stroškov iz člena 7b(1), ki se predvidevajo po koncesiji, predviden promet po vrsti vozila, stopnje predvidenih cestnin in geografski obseg omrežja, ki ga pokriva koncesijska pogodba. |
| --- | --- |

—

osnovna ureditev, na kateri temelji obvestilo o koncesiji dajalca koncesije, kakor je navedeno v Prilogi VII B k Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (14); ta osnovna ureditev vsebuje oceno stroškov iz člena 7b(1), ki se predvidevajo po koncesiji, predviden promet po vrsti vozila, stopnje predvidenih cestnin in geografski obseg omrežja, ki ga pokriva koncesijska pogodba.

2.   Komisija v šestih mesecih od prejema vseh potrebnih informacij v skladu z odstavkom 1 poda mnenje o izpolnjevanju obveznosti iz člena 7e. Mnenja Komisije so na voljo odboru iz člena 9c.

3.   Države članice pred začetkom izvajanja nove cestninske ureditve za pristojbine za zunanje stroške Komisiji pošljejo:

| (a) | natančne podatke o prostorskem poteku cestnih odsekov, na katerih se bodo zaračunavale pristojbine za zunanje stroške, in opis razredov vozil, vrst cest ter natančnih časovnih obdobij, na podlagi katerih bodo razlikovane pristojbine za zunanje stroške; |
| --- | --- |

(a)

natančne podatke o prostorskem poteku cestnih odsekov, na katerih se bodo zaračunavale pristojbine za zunanje stroške, in opis razredov vozil, vrst cest ter natančnih časovnih obdobij, na podlagi katerih bodo razlikovane pristojbine za zunanje stroške;

| (b) | predvidene ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške ter predvidene skupne prihodke; |
| --- | --- |

(b)

predvidene ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške ter predvidene skupne prihodke;

| (c) | po potrebi naziv organa, imenovanega v skladu s členom 7c(4) za določitev zneska pristojbine, in ime njegovega zastopnika; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi naziv organa, imenovanega v skladu s členom 7c(4) za določitev zneska pristojbine, in ime njegovega zastopnika;

| (d) | parametre, podatke in informacije, ki so potrebni za ponazoritev, kako se bo uporabljala metoda za izračun iz Priloge IIIa. |
| --- | --- |

(d)

parametre, podatke in informacije, ki so potrebni za ponazoritev, kako se bo uporabljala metoda za izračun iz Priloge IIIa.

4.   Komisija sprejme odločitev o tem, ali so izpolnjene obveznosti iz členov 7b, 7c, 7j ali 9(2) pred iztekom:

| (a) | šestih mesecev po predložitvi dokumentacije iz odstavka 3; ali |
| --- | --- |

(a)

šestih mesecev po predložitvi dokumentacije iz odstavka 3; ali

| (b) | po potrebi dodatnih treh mesecev po prejemu dodatnih informacij na podlagi odstavka 3, ki jih zahteva Komisija. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi dodatnih treh mesecev po prejemu dodatnih informacij na podlagi odstavka 3, ki jih zahteva Komisija.

Zadevne države članice prilagodijo predlagano pristojbino za zunanje stroške, da bo skladna z odločitvijo. Odločitev Komisije je dana na voljo odboru iz člena 9c ter Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 7i

1.   Države članice nobeni skupini uporabnikov ne omogočijo popustov ali znižanj pri elementu cestnine, ki ustreza pristojbini za zunanje stroške.

2.   Države članice lahko omogočijo popuste ali znižanja za infrastrukturne pristojbine, pod pogojem da:

| (a) | je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, objavljena in se za uporabnike uporablja pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin; |
| --- | --- |

(a)

je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, objavljena in se za uporabnike uporablja pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin;

| (b) | tovrstni popusti ali znižanja povzročijo dejanske prihranke pri upravnih stroških ter |
| --- | --- |

(b)

tovrstni popusti ali znižanja povzročijo dejanske prihranke pri upravnih stroških ter

| (c) | ne presegajo 13 % infrastrukturnih pristojbin, ki jih plačujejo enakovredna vozila, ki do popustov ali znižanj niso upravičena. |
| --- | --- |

(c)

ne presegajo 13 % infrastrukturnih pristojbin, ki jih plačujejo enakovredna vozila, ki do popustov ali znižanj niso upravičena.

3.   Pod pogoji iz člena 7g(3)(b) in člena 7g(4) so stopnje cestnin lahko izjemoma, namreč za posebne projekte velikega evropskega pomena, opredeljene v Prilogi III Sklepa št. 661/2010/EU, predmet razlikovanja na drugačen način, da se zagotovi gospodarska izvedljivost takih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci drugih vrst prevoznih sredstev. Tarifna struktura je linearna, sorazmerna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin. Komisija pred začetkom izvajanja zadevne tarifne strukture preveri skladnost z navedenimi pogoji.

Člen 7j

1.   Uvedba, pobiranje in nadzor plačevanja cestnin in uporabnin potekajo tako, da se čim manj ovira prosti pretok prometa in čim bolj izogiba obveznim mejnim kontrolam ali pregledom na notranjih mejah Unije. Zato države članice sodelujejo pri uvajanju metod, s katerimi se prevoznikom vsaj na glavnih plačilnih mestih znotraj in zunaj držav članic, v katerih cestnine in uporabnine veljajo, omogoči njihovo plačevanje 24 ur na dan z običajnimi plačilnimi sredstvi. Države članice poskrbijo za primerne objekte na mestih plačevanja cestnin in uporabnin, da se ohranjajo osnovni standardi prometne varnosti.

2.   Ureditve pobiranja cestnin in uporabnin občasnih uporabnikov cestnega omrežja ne postavljajo v neupravičeno neugoden položaj, ne finančno, ne kako drugače. Zlasti kadar država članica cestnine ali uporabnine pobira izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, zagotovi, da so ustrezne naprave, ki izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (15), na voljo vsem uporabnikom pod razumnimi upravnimi in ekonomskimi pogoji.

3.   Če država članica vozilu zaračuna cestnino, mora biti celoten znesek cestnine, znesek infrastrukturne pristojbine in/ali znesek pristojbine za zunanje stroške naveden na potrdilu o plačilu, ki se izda prevozniku, po možnosti z elektronskimi sredstvi.

4.   Če je to ekonomsko izvedljivo, države članice pristojbine za zunanje stroške zaračunavajo in pobirajo v okviru elektronskega sistema, ki izpolnjuje zahteve iz člena 2(1) Direktive 2004/52/ES. Komisija spodbuja sodelovanje med državami članicami, ki bi se lahko izkazalo kot potrebno za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov na evropski ravni.

Člen 7k

Brez poseganja v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin in/ali uporabnin za infrastrukturo, da predvidijo ustrezno povračilo za te pristojbine.

| 3. | Za členom 8a se doda naslednji člen 8b:
  „Člen 8b
  1.   Dve ali več držav članic lahko sodeluje pri uvajanju skupnega cestninskega sistema, ki se uporablja na ozemlju vseh skupaj. V tem primeru te države članice poskrbijo, da je Komisija obveščena o takšnem sodelovanju ter o poznejšem obratovanju sistema in njegovem morebitnem spreminjanju.
  2.   Za skupni cestninski sistem veljajo pogoji iz členov 7 do 7k. V skupni sistem se lahko vključijo druge države članice.“ |
| --- | --- |

3.

Za členom 8a se doda naslednji člen 8b:

„Člen 8b

1.   Dve ali več držav članic lahko sodeluje pri uvajanju skupnega cestninskega sistema, ki se uporablja na ozemlju vseh skupaj. V tem primeru te države članice poskrbijo, da je Komisija obveščena o takšnem sodelovanju ter o poznejšem obratovanju sistema in njegovem morebitnem spreminjanju.

2.   Za skupni cestninski sistem veljajo pogoji iz členov 7 do 7k. V skupni sistem se lahko vključijo druge države članice.“

| 4. | V členu 9 se odstavka 1a in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1a.   Ta direktiva državam članicam ne preprečuje nediskriminatorne uporabe regulatornih dajatev, katerih izrecni namen je zmanjševanje prometnih zastojev ali odpravljanje vplivov na okolje, tudi slabe kakovosti zraka, na kateri koli cesti na urbanem območju, vključno s cestami vseevropskega omrežja, ki prečkajo urbana območja.
  2.   Države članice odločijo o uporabi prihodkov, pridobljenih na podlagi te direktive. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, bi bilo treba prihodke, ustvarjene z infrastrukturnimi pristojbinami in pristojbinami za zunanje stroške, ali enakovredne finančne vrednosti teh prihodkov porabiti tako, da bi koristili prometnemu sektorju in izboljšali celoten prometni sistem. Zlasti bi bilo treba prihodke, ustvarjene s pristojbinami za zunanje stroške, ali finančne vrednosti, enakovredne tem prihodkom, uporabiti tako, da bi zagotovili bolj trajnostni promet, vključno z eno ali več možnostmi, navedenimi v nadaljevanju:






  (a) | omogočanjem učinkovitega oblikovanja cen; |
| --- | --- | --- |

4.

V členu 9 se odstavka 1a in 2 nadomestita z naslednjim:

„1a.   Ta direktiva državam članicam ne preprečuje nediskriminatorne uporabe regulatornih dajatev, katerih izrecni namen je zmanjševanje prometnih zastojev ali odpravljanje vplivov na okolje, tudi slabe kakovosti zraka, na kateri koli cesti na urbanem območju, vključno s cestami vseevropskega omrežja, ki prečkajo urbana območja.

2.   Države članice odločijo o uporabi prihodkov, pridobljenih na podlagi te direktive. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, bi bilo treba prihodke, ustvarjene z infrastrukturnimi pristojbinami in pristojbinami za zunanje stroške, ali enakovredne finančne vrednosti teh prihodkov porabiti tako, da bi koristili prometnemu sektorju in izboljšali celoten prometni sistem. Zlasti bi bilo treba prihodke, ustvarjene s pristojbinami za zunanje stroške, ali finančne vrednosti, enakovredne tem prihodkom, uporabiti tako, da bi zagotovili bolj trajnostni promet, vključno z eno ali več možnostmi, navedenimi v nadaljevanju:

(a)

omogočanjem učinkovitega oblikovanja cen;

| (b) | zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru; |
| --- | --- |

(b)

zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru;

| (c) | ublažitvijo vplivov onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru; |
| --- | --- |

(c)

ublažitvijo vplivov onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru;

| (d) | izboljševanjem uspešnosti vozil glede emisij CO2 in porabe energije; |
| --- | --- |

(d)

izboljševanjem uspešnosti vozil glede emisij CO2 in porabe energije;

| (e) | razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev in/ali okrepitvijo sedanjih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(e)

razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev in/ali okrepitvijo sedanjih zmogljivosti;

| (f) | podpiranjem vseevropskega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

(f)

podpiranjem vseevropskega prometnega omrežja;

| (g) | optimiziranjem logistike; |
| --- | --- |

(g)

optimiziranjem logistike;

| (h) | izboljšanjem prometne varnosti; ter |
| --- | --- |

(h)

izboljšanjem prometne varnosti; ter

| (i) | zagotavljanjem varovanih parkirnih prostorov. |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanjem varovanih parkirnih prostorov.

Za ta odstavek se šteje, da ga države članice uporabljajo, če imajo umeščeno in če izvajajo podporno davčno in finančno politiko, ki zagotavlja finančno pomoč vseevropskemu omrežju in katere vrednost je enaka vsaj 15 % prihodkov, ustvarjenih z infrastrukturnimi pristojbinami in pristojbinami za zunanje stroške v vsaki državi članici.“

| 5. | Člena 9b in 9c se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 9b
  Komisija omogoča lažji dialog in izmenjavo tehničnega znanja in izkušenj v zvezi z izvajanjem te direktive in zlasti njenih prilog med državami članicami.
  Člen 9c
  1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
  Člen 9d
  Komisija v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s:






  — | prilagoditvijo Priloge 0 k pravnemu redu Unije, |
| --- | --- | --- |

5.

Člena 9b in 9c se nadomestita z naslednjim:

„Člen 9b

Komisija omogoča lažji dialog in izmenjavo tehničnega znanja in izkušenj v zvezi z izvajanjem te direktive in zlasti njenih prilog med državami članicami.

Člen 9c

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 9d

Komisija v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s:

—

prilagoditvijo Priloge 0 k pravnemu redu Unije,

| — | prilagoditvijo formul iz oddelkov 4.1 in 4.2 Priloge IIIa znanstvenemu in tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

—

prilagoditvijo formul iz oddelkov 4.1 in 4.2 Priloge IIIa znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Postopki iz členov 9e, 9f in 9g se uporabljajo za delegirane akte iz tega člena.

Člen 9e

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9d se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

2.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 9f in 9g.

Člen 9f

1.   Pooblastilo iz člena 9d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, in možne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 9g

1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

| 6. | V členu 10(1) se besedi „Evropskih skupnosti“ nadomesti z besedama „Evropske unije“. |
| --- | --- |

6.

V členu 10(1) se besedi „Evropskih skupnosti“ nadomesti z besedama „Evropske unije“.

| 7. | Za členom 10 se vstavi naslednji člen:
  „Člen 10a
  1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel 1 in 2 iz Priloge IIIb se pregledajo vsaki dve leti, in sicer od 1. januarja 2013, da bi tako upoštevali spremembe v Harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil (kot je objavljen s strani Komisije (Eurostat)).
  Zneski se samodejno prilagodijo z zvišanjem osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, na najbližjo desetino centa, če gre za tabelo 1 iz Priloge IIIb, in na najbližjo stotino centa, če gre za tabelo 2 iz Priloge IIIb.
  2.   Komisija prilagojene zneske iz odstavka 1 objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem v mesecu po objavi.“ |
| --- | --- |

7.

Za členom 10 se vstavi naslednji člen:

„Člen 10a

1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel 1 in 2 iz Priloge IIIb se pregledajo vsaki dve leti, in sicer od 1. januarja 2013, da bi tako upoštevali spremembe v Harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil (kot je objavljen s strani Komisije (Eurostat)).

Zneski se samodejno prilagodijo z zvišanjem osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, na najbližjo desetino centa, če gre za tabelo 1 iz Priloge IIIb, in na najbližjo stotino centa, če gre za tabelo 2 iz Priloge IIIb.

2.   Komisija prilagojene zneske iz odstavka 1 objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem v mesecu po objavi.“

| 8. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  1.   Države članice, ki zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške in/ali infrastrukturno pristojbino, do 16. oktobra 2014 in nato vsaka štiri leta, pripravijo poročilo o cestninah, vključno s koncesijskimi cestninami, zaračunanih na svojem ozemlju, ter ga pošljejo Komisiji, ki ga predloži drugim državam članicam. Iz tega poročila se lahko izključijo cestninske ureditve, ki so že veljale 10. junija 2008 in ne vključujejo pristojbin za zunanje stroške, če so te ureditve še vedno v veljavi in niso bistveno spremenjene. To poročilo zajema informacije o:






  (a) | ponderirani povprečni pristojbini za zunanje stroške ter posebnih zneskih, ki se zaračunavajo za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in časovnega obdobja; |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

1.   Države članice, ki zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške in/ali infrastrukturno pristojbino, do 16. oktobra 2014 in nato vsaka štiri leta, pripravijo poročilo o cestninah, vključno s koncesijskimi cestninami, zaračunanih na svojem ozemlju, ter ga pošljejo Komisiji, ki ga predloži drugim državam članicam. Iz tega poročila se lahko izključijo cestninske ureditve, ki so že veljale 10. junija 2008 in ne vključujejo pristojbin za zunanje stroške, če so te ureditve še vedno v veljavi in niso bistveno spremenjene. To poročilo zajema informacije o:

(a)

ponderirani povprečni pristojbini za zunanje stroške ter posebnih zneskih, ki se zaračunavajo za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in časovnega obdobja;

| (b) | razlikovanju infrastrukturnih pristojbin v skladu z vrsto vozila in časovnim obdobjem, |
| --- | --- |

(b)

razlikovanju infrastrukturnih pristojbin v skladu z vrsto vozila in časovnim obdobjem,

| (c) | o ponderirani povprečni infrastrukturni pristojbini ter skupnih prihodkih iz infrastrukturnih pristojbin; |
| --- | --- |

(c)

o ponderirani povprečni infrastrukturni pristojbini ter skupnih prihodkih iz infrastrukturnih pristojbin;

| (d) | skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške; ter |
| --- | --- |

(d)

skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške; ter

| (e) | sprejetih ukrepih iz člena 9(2). |
| --- | --- |

(e)

sprejetih ukrepih iz člena 9(2).

2.   Komisija s pomočjo odbora iz člena 9c do 16. oktobra 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive in njenih učinkih, zlasti o učinkovitosti določb o povračilu stroškov v zvezi z onesnaževanjem zaradi prometa ter določb o vključitvi vozil, težjih od 3,5 tone in lažjih od 12 ton. V poročilo je na podlagi stalnega spremljanja in ocenjevanja med drugim vključena tudi analiza:

| (a) | učinkovitosti ukrepov, določenih v tej direktivi, za odpravljanje negativnih posledic cestnega prometa, zlasti ob upoštevanju vplivov na geografsko izolirane in obrobne države članice; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitosti ukrepov, določenih v tej direktivi, za odpravljanje negativnih posledic cestnega prometa, zlasti ob upoštevanju vplivov na geografsko izolirane in obrobne države članice;

| (b) | učinka izvajanja te direktive na usmerjanje uporabnikov k okolju najprijaznejšim in najučinkovitejšim prevoznim rešitvam, vanj pa se vključijo tudi informacije o uvedbi pristojbin, odmerjenih glede na prevoženo razdaljo; |
| --- | --- |

(b)

učinka izvajanja te direktive na usmerjanje uporabnikov k okolju najprijaznejšim in najučinkovitejšim prevoznim rešitvam, vanj pa se vključijo tudi informacije o uvedbi pristojbin, odmerjenih glede na prevoženo razdaljo;

| (c) | izvajanja in učinka razlikovanja infrastrukturnih pristojbin iz člena 7g na zmanjševanje lokalnega onesnaževanja zraka in zastojev. V poročilu se oceni tudi, ali sta največje razlikovanje in obdobje prometne konice, kot sta navedena v členu 7g, zadostna za pravilno delovanje mehanizma razlikovanja; |
| --- | --- |

(c)

izvajanja in učinka razlikovanja infrastrukturnih pristojbin iz člena 7g na zmanjševanje lokalnega onesnaževanja zraka in zastojev. V poročilu se oceni tudi, ali sta največje razlikovanje in obdobje prometne konice, kot sta navedena v členu 7g, zadostna za pravilno delovanje mehanizma razlikovanja;

| (d) | znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov prometa za njihovo internalizacijo; ter |
| --- | --- |

(d)

znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov prometa za njihovo internalizacijo; ter

| (e) | napredka pri zaračunavanju pristojbin uporabnikom cest in načinih za postopno uskladitev sistemov pristojbin, ki se uporabljajo za gospodarska vozila. |
| --- | --- |

(e)

napredka pri zaračunavanju pristojbin uporabnikom cest in načinih za postopno uskladitev sistemov pristojbin, ki se uporabljajo za gospodarska vozila.

V poročilu se prav tako oceni uporaba elektronskih sistemov za zaračunavanje in pobiranje infrastrukturne pristojbine in pristojbine za zunanje stroške ter stopnja njune interoperabilnosti v skladu z Direktivo 2004/52/ES.

3.   Poročilo po potrebi spremlja predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za nadaljnjo revizijo te direktive.

4.   Komisija do 16. oktobra 2012 predloži poročilo, v katerem so povzeti drugi ukrepi, kot so regulativne politike, ki so bili sprejeti zaradi internalizacije ali zmanjševanja zunanjih stroškov, povezanih z okoljem, hrupom in zdravjem, ki jih povzročijo vse vrste prevoza, vključno s pravno podlago in najvišjimi uporabljenimi vrednostmi.

Da bi zagotovili pošteno intermodalno konkurenco ter postopoma uvajali pristojbino za zunanje stroške za vse vrste prevoza, poročilo zajema tudi časovni razpored ukrepov, ki se še niso začeli izvajati in se nanašajo na druge vrste prevoza ali vozil in/ali še neupoštevane elemente zunanjih stroškov, ob upoštevanju napredka pri pregledu Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (17).

| 9. | Priloga III se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Ta priloga določa temeljna načela za izračun ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine v skladu z členom 7b(1). Obveznost povezovanja infrastrukturnih pristojbin s stroški ne posega v možnost, da države članice v skladu s členom 7b(2) vseh stroškov ne pokrijejo s prihodki iz infrastrukturnih pristojbin, ali v možnost, da v skladu s členom 7f zneski določenih infrastrukturnih pristojbin odstopajo od povprečja.“; |
| --- | --- | --- |

9.

Priloga III se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ta priloga določa temeljna načela za izračun ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine v skladu z členom 7b(1). Obveznost povezovanja infrastrukturnih pristojbin s stroški ne posega v možnost, da države članice v skladu s členom 7b(2) vseh stroškov ne pokrijejo s prihodki iz infrastrukturnih pristojbin, ali v možnost, da v skladu s členom 7f zneski določenih infrastrukturnih pristojbin odstopajo od povprečja.“;

| (b) | v drugem odstavku se beseda „Skupnosti“ nadomesti z besedo „Unije“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se beseda „Skupnosti“ nadomesti z besedo „Unije“;

| (c) | v drugi alinei točke 1. se besede „člen 7a(1)“ nadomestijo z besedami „člen 7b(2)“. |
| --- | --- |

(c)

v drugi alinei točke 1. se besede „člen 7a(1)“ nadomestijo z besedami „člen 7b(2)“.

| 10. | Za Prilogo III se vstavi besedilo iz Priloge k tej direktivi. |
| --- | --- |

10.

Za Prilogo III se vstavi besedilo iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred 16. oktobrom 2013. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Obveznost prenosa in izvajanja te direktive se ne uporablja za države članice, dokler te na svojem ozemlju nimajo vzpostavljenih niti cestnin niti uporabnin.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 27. septembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL C 255, 22.9.2010, str. 92.

1

(2)  UL C 120, 28.5.2009, str. 47.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2009 (UL C 87 E, 1.4.2010, str. 345) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 14. februarja 2011 (UL C 77 E, 11.3.2011, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. septembra 2011.

3

(4)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42.

4

(5)  UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

5

(6)  UL L 204, 5.8.2010, str. 1.

6

(7)  UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

7

(8)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

8

(9)  http://ec.europa.eu/transport/costs/handbook/index_en.htm.

9

(10)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

10

(11)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

11

(12)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

12

(13)  UL L 204, 5.8.2010, str. 1.

13

(14)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

14

(15)  UL L 166, 30.4.2004, str. 124.“

15

(16)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“

16

(17)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.“

17

---

PRILOGA

PRILOGA IIIa

NAJMANJŠE MOŽNE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določene najmanjše možne zahteve za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške in izračun najvišje dovoljene ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške.

1.   Deli zadevnega cestnega omrežja

Država članica natančno določi del ali dele svojega cestnega omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške.

Če se država članica odloči, da bo zaračunavala pristojbine za zunanje stroške samo na delu ali delih cestnega omrežja, ki sodijo v področje uporabe te direktive, se del ali deli izberejo potem, ko je bila opravljena ocena, v kateri je bilo ugotovljeno, da:

| — | vozila z uporabo cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, povzročajo škodo okolju, ki je večja od povprečne škode na drugih delih cestnega omrežja, ki sodi v področje uporabe te direktive, na katerih se pristojbine za zunanje stroške ne zaračunavajo, ali |
| --- | --- |

—

vozila z uporabo cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, povzročajo škodo okolju, ki je večja od povprečne škode na drugih delih cestnega omrežja, ki sodi v področje uporabe te direktive, na katerih se pristojbine za zunanje stroške ne zaračunavajo, ali

| — | bi lahko imela uvedba pristojbin za zunanje stroške na drugih delih cestnega omrežja, ki sodi v področje uporabe te direktive, negativen vpliv na okolje ali varnost v prometu ali bi zaračunavanje in pobiranje pristojbin za zunanje stroške na njih povzročilo nesorazmerne stroške. |
| --- | --- |

—

bi lahko imela uvedba pristojbin za zunanje stroške na drugih delih cestnega omrežja, ki sodi v področje uporabe te direktive, negativen vpliv na okolje ali varnost v prometu ali bi zaračunavanje in pobiranje pristojbin za zunanje stroške na njih povzročilo nesorazmerne stroške.

2.   Zajeta vozila, ceste in časovna obdobja

Država članica uradno obvesti Komisijo o klasifikaciji vozil, na podlagi katere se bo določilo razlikovanje cestnin. Komisijo prav tako uradno obvesti o poteku cest, na katerih se zaračunavajo višje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: primestne ceste (vključno z avtocestami)), in cest, na katerih se zaračunavajo nižje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: medmestne ceste (vključno z avtocestami)).

Če je ustrezno, država članica Komisijo uradno obvesti tudi o natančnih časovnih obdobjih, ki ustrezajo nočnemu času, ko se lahko uvedejo višje pristojbine za zunanje stroške hrupa, da se upošteva večje motenje zaradi hrupa.

Klasifikacija cest na primestne ceste (vključno z avtocestami) in medmestne ceste (vključno z avtocestami) in opredelitev časovnih obdobij temeljita na objektivnih merilih glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice onesnaževanju, kot so gostota prebivalstva in letno število obdobij z najvišjo onesnaženostjo, izmerjenih v skladu s to direktivo. Uporabljena merila se vključijo v uradno obvestilo.

3.   Znesek pristojbine

Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, vrsto cest in časovno obdobje določi posamezen poseben znesek. Tarifna struktura, ki iz tega izhaja, vključno z začetkom in koncem nočnega obdobja, kadar pristojbina za zunanje stroške zajema tudi stroške obremenitev s hrupom, je pregledna, se objavi in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike. Objavo bi bilo treba opraviti dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja. Vsi parametri, podatki in druge informacije, brez katerih razumevanje izračuna različnih elementov zunanjih stroškov ni mogoče, se objavijo.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ pri določanju pristojbin upošteva načelo učinkovitega oblikovanja cen, to je cen, ki so blizu mejnih družbenih stroškov uporabe vozila, ki se mu zaračuna pristojbina.

Pristojbino se določi potem, ko so bili upoštevani tveganje preusmeritve prometa ter kakršni koli negativni učinki na varstvo v cestnem prometu, okolje in zastoje ter kakršne koli rešitve za ublažitev teh tveganj.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ spremlja uspešnost tarifne sheme pri zmanjševanju okoljske škode zaradi cestnega prometa. Tarifno strukturo in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in časovno obdobje, vsaki dve leti po potrebi prilagodi spremembam ponudbe in povpraševanja pri prevoznih storitvah.

4.   Elementi zunanjih stroškov

4.1   Stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa

Ko se država članica odloči, da bo v pristojbinah za zunanje stroške upoštevala celotne stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa ali njihov del, država članica ali po potrebi neodvisni organ izračuna stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, tako da uporabi spodnjo formulo ali pa upošteva vrednosti enot iz tabele 1 v Prilogi IIIb, če so slednje nižje:

Formula

pri čemer:

| — | = | PCVij | = | pomeni stroške onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | EFik | = | pomeni faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila), |
| — | = | PCjk | = | pomeni denarno vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram). |

—

=

PCVij

=

pomeni stroške onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila),

—

=

EFik

=

pomeni faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila),

—

=

PCjk

=

pomeni denarno vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram).

Faktorji emisije so isti, kot jih uporabljajo države članice pri oblikovanju nacionalnih katastrov emisij, opredeljenih v Direktivi 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (1) (za kar je treba uporabiti priročnik za katastre emisij EMEP/CORINAIR (2)). Denarno vrednost stroškov onesnaževal oceni država članica ali po potrebi neodvisni organ, ki upošteva najnovejše dosežke.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ lahko uporabi znanstveno dokazane alternativne metode za izračun vrednosti onesnaževal zraka z uporabo podatkov, dobljenih z meritvami onesnaževal zraka, in lokalne vrednosti denarne vrednosti stroškov onesnaževal, če rezultati ne presegajo vrednosti enot iz tabele 1 v Prilogi IIIb za kateri koli razred vozil.

4.2   Stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa

Ko se država članica odloči, da bo v pristojbinah za zunanje stroške upoštevala celotne stroške obremenitev s hrupom zaradi prometa ali njihov del, država članica ali po potrebi neodvisni organ izračuna stroške obremenitev s hrupom zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, tako da uporabi spodnje formule ali pa upošteva vrednosti enot iz tabele 2 v Prilogi IIIb, če so slednje nižje:

Formula

Formula

Formula

pri čemer:

—

—

—

—

—

Obremenitev s hrupom zaradi prometa se nanaša na vpliv na ravni hrupa, izmerjene blizu točke izpostavljenosti in za protihrupnimi pregradami, če te obstajajo.

Prebivalstvo, izpostavljeno ravni hrupa k, se vzame iz strateških kart hrupa, oblikovanih v skladu s členom 7 Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (3).

Stroške obremenitev s hrupom na osebo, izpostavljeno ravni hrupa k, oceni država članica ali po potrebi neodvisni organ, ki upošteva najnovejše dosežke.

Za ponderirani povprečni dnevni promet se med težkimi tovornimi vozili in osebnimi avtomobili uporabi ekvivalenčni faktor „e“, ki je manjši ali enak 4.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ lahko uporabi znanstveno dokazane alternativne metode za izračun vrednosti stroškov obremenitve s hrupom, če rezultati ne presegajo vrednosti enot iz tabele 2 v Prilogi IIIb.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ lahko določi diferencirane pristojbine za obremenitev s hrupom in tako nagradi uporabo manj hrupnih vozil, če to ne povzroči diskriminacije tujih vozil. Če so diferencirane pristojbine za obremenitev s hrupom uvedene, pristojbine za najbolj hrupno kategorijo vozil ne presegajo vrednosti enot iz tabele 2 v Prilogi IIIb in štirikratne pristojbine za najmanj hrupno vozilo.

PRILOGA IIIb

NAJVIŠJA DOVOLJENA PONDERIRANA POVPREČNA PRISTOJBINA ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določeni parametri za izračun najvišje dovoljene ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške.

1.   Najvišji stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa:

Tabela 1:   Najvišji dovoljeni stroški onesnaževanja zraka, ki se lahko zaračunajo

| Cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16 | 12 |
| EURO I | 11 | 8 |
| EURO II | 9 | 7 |
| EURO III | 7 | 6 |
| EURO IV | 4 | 3 |
| EURO V | 0 | 0 |
| po 31. decembru 2013 | 3 | 2 |
| EURO VI | 0 | 0 |
| po 31. decembru 2017 | 2 | 1 |
| Manj onesnažujoč kot EURO VI | 0 | 0 |

Cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

EURO 0

16

12

EURO I

11

8

EURO II

9

7

EURO III

7

6

EURO IV

4

3

EURO V

0

0

po 31. decembru 2013

3

2

EURO VI

0

0

po 31. decembru 2017

2

1

Manj onesnažujoč kot EURO VI

0

0

Vrednosti iz tabele 1 je mogoče v gorskih območjih pomnožiti s faktorjem do 2, če je to upravičeno z nakloni cest, višino in/ali temperaturnimi inverzijami.

2.   Najvišji dovoljeni stroški obremenitve s hrupom zaradi prometa

Tabela 2:   Najvišji dovoljeni stroški obremenitev s hrupom, ki se lahko zaračunajo

| Cent/prevoženi kilometer vozila | Podnevi | Ponoči |
| --- | --- | --- |
| Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 1,1 | 2 |
| Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 0,2 | 0,3 |

Cent/prevoženi kilometer vozila

Podnevi

Ponoči

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

1,1

2

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

0,2

0,3

Vrednosti iz tabele 2 se lahko v gorskih območjih pomnožijo s faktorjem do 2, če je to upravičeno z nakloni cest, temperaturnimi inverzijami in/ali učinkom amfiteatra, ki ga imajo doline na širjenje hrupa.

---

(1)  UL L 309, 27.11.2001, str. 22.

1

(2)  Metodologija Evropske agencije za okolje http://reports.eea.europa.eu/EMEPCORINAIR5/.

2

(3)  UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

3

---

IZJAVA KOMISIJE O KORELACIJSKIH TABELAH

„Komisija znova poudarja svojo zavezo k zagotovitvi, da države članice pripravijo korelacijske tabele, ki sprejete ukrepe prenosa povezujejo z direktivo EU, in jih sporočijo Komisiji v okviru prenosa zakonodaje EU; to je zaradi zaščite interesa državljanov, boljše priprave zakonodaje in povečanja pravne transparentnosti ter podpore pregleda skladnosti nacionalne zakonodaje z določbami EU.

Komisija obžaluje pomanjkanje podpore za določbo iz predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (evrovinjeta), katere namen je bil uvesti obvezno pripravo korelacijskih tabel.

Komisija lahko v duhu iskanja kompromisa in za zagotovitev takojšnjega sprejetja predloga privoli, da se v besedilu obvezna določba o korelacijskih tabelah nadomesti s primerno uvodno izjavo, ki države članice spodbuja k takšni praksi. V dvanajstih mesecih po sprejetju tega sporazuma bo poročala na plenarnem zasedanju in konec obdobja za prenos pripravila poročilo o praksi držav članic glede priprave lastnih javno objavljenih tabel, ki kolikor mogoče kažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos.

Vendar stališče Komisije v tem dokumentu ne sme veljati za precedens. Komisija bo nadaljevala s svojimi prizadevanji, da skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom najde primerno rešitev tega horizontalnega institucionalnega vprašanja.“

---

IZJAVA MADŽARSKEGA, POLJSKEGA, DANSKEGA IN CIPRSKEGA PREDSEDSTVA SVETA

„Na tem mestu izjavljamo, da dogovor med Svetom in Evropskim parlamentom glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (evrovinjeta), dosežen v trialogu 23. maja 2011, ne posega v izid medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.“

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

„Evropski parlament obžaluje, da Svet ni bil pripravljen sprejeti, da bi bila ob predlogu za spremembo Direktive 1999/62/ES obvezna objava korelacijskih tabel. Na tem mestu izjavljamo, da dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (evrovinjeta), dosežen v trialogu 23. maja 2011, ne posega v izid medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj v dvanajstih mesecih po sprejetju tega sporazuma na plenarnem zasedanju poroča in konec obdobja za prenos pripravi poročilo o praksi držav članic glede oblikovanja lastnih javno objavljenih tabel, ki kolikor mogoče kažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos.“

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/17

---

SKLEP SVETA

z dne 10. oktobra 2011

o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o ribolovnem partnerstvu, ki se uporablja med pogodbenicama

(2011/679/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. decembra 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 2027/2006 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. decembra 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 2027/2006 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (1).

| (2) | Unija je z Republiko Zelenortski otoki s pogajanji dosegla nov protokol, ki plovilom EU dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Zelenortski otoki izvajajo svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva. |
| --- | --- |

(2)

Unija je z Republiko Zelenortski otoki s pogajanji dosegla nov protokol, ki plovilom EU dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Zelenortski otoki izvajajo svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva.

| (3) | Po zaključku pogajanj je bil novi protokol parafiran 22. decembra 2010. |
| --- | --- |

(3)

Po zaključku pogajanj je bil novi protokol parafiran 22. decembra 2010.

| (4) | Novi protokol je bil podpisan na podlagi Sklepa Sveta 2011/405/EU (2) in se bo začasno uporabljal od 1. septembra 2011. |
| --- | --- |

(4)

Novi protokol je bil podpisan na podlagi Sklepa Sveta 2011/405/EU (2) in se bo začasno uporabljal od 1. septembra 2011.

| (5) | Protokol bi bilo treba skleniti – |
| --- | --- |

(5)

Protokol bi bilo treba skleniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol, dogovorjen med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o ribolovnem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki, ki se uporablja med pogodbenicama, se odobri v imenu Unije.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 16 Protokola v imenu Unije, s čimer se izrazi soglasje Unije, da je ta protokol zanjo zavezujoč (3).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 10. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

A. KRASZEWSKI

---

(1)  UL L 414, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 9.7.2011, str. 1.

2

(3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti tega protokola.

3

Uradnem listu Evropske unije

---

UREDBE

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/18

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1011/2011

z dne 13. oktobra 2011

o spremembah Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 9. maja 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 442/2011 (2) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 9. maja 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 442/2011 (2) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji.

| (2) | Svet je 2. septembra 2011 (3) spremenil Uredbo (EU) št. 442/2011, s čimer je razširil ukrepe proti Siriji, vključno z razširitvijo meril za uvrstitev na seznam ter prepovedjo nakupa, uvoza ali prevoza surove nafte iz Sirije. Svet je 23. septembra 2011 (4) spet spremenil Uredbo (EU) št. 442/2011, s čimer je dodatno razširil ukrepe proti Siriji ter mednje vključil prepoved naložb v sektorju surove nafte, dodatne uvrstitve na seznam ter prepoved dostave sirskih bankovcev in kovancev Centralni banki Sirije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. septembra 2011 (3) spremenil Uredbo (EU) št. 442/2011, s čimer je razširil ukrepe proti Siriji, vključno z razširitvijo meril za uvrstitev na seznam ter prepovedjo nakupa, uvoza ali prevoza surove nafte iz Sirije. Svet je 23. septembra 2011 (4) spet spremenil Uredbo (EU) št. 442/2011, s čimer je dodatno razširil ukrepe proti Siriji ter mednje vključil prepoved naložb v sektorju surove nafte, dodatne uvrstitve na seznam ter prepoved dostave sirskih bankovcev in kovancev Centralni banki Sirije.

| (3) | Sklep Sveta 2011/684/SZVP (5) spreminja Sklep 2011/273/SZVP in določa dodaten ukrep, in sicer uvrstitev dodatnega subjekta na seznam ter odstopanje, ki v omejenem obdobju dovoljuje uporabo zamrznjenih sredstev, ki jih je ta subjekt naknadno prejel v zvezi s financiranjem trgovine z osebami in subjekti, ki niso uvrščeni na seznam. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Sveta 2011/684/SZVP (5) spreminja Sklep 2011/273/SZVP in določa dodaten ukrep, in sicer uvrstitev dodatnega subjekta na seznam ter odstopanje, ki v omejenem obdobju dovoljuje uporabo zamrznjenih sredstev, ki jih je ta subjekt naknadno prejel v zvezi s financiranjem trgovine z osebami in subjekti, ki niso uvrščeni na seznam.

| (4) | Ta ukrep spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da ga bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
| --- | --- |

(4)

Ta ukrep spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da ga bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali.

| (5) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 442/2011 se spremeni, kot sledi:

| 1. | v členu 4(1) in (2), členu 5(2) in (3) ter točki (a) člena 6 se sklic na Prilogo II nadomesti s sklicem na prilogi II in IIa s potrebnimi slovničnimi prilagoditvami; |
| --- | --- |

1.

v členu 4(1) in (2), členu 5(2) in (3) ter točki (a) člena 6 se sklic na Prilogo II nadomesti s sklicem na prilogi II in IIa s potrebnimi slovničnimi prilagoditvami;

| 2. | v členu 7(a) in (c), členu 9 in členu 14(1) se sklic na Prilogo II nadomesti s sklicem na Prilogo II ali Prilogo IIa s potrebnimi slovničnimi prilagoditvami; |
| --- | --- |

2.

v členu 7(a) in (c), členu 9 in členu 14(1) se sklic na Prilogo II nadomesti s sklicem na Prilogo II ali Prilogo IIa s potrebnimi slovničnimi prilagoditvami;

| 3. | odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Prilogi II in IIa vključujeta naslednje:






  (a) | Priloga II vključuje seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, ki jih je Svet v skladu s členom 4(1) Sklepa 2011/273/SZVP določil, da so osebe ali subjekti, odgovorni za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, ki imajo koristi, ali podpirajo režim ter z njimi povezane fizične ali pravne osebe in subjekti, za katere se člen 9a ne uporablja. |
| --- | --- | --- |

3.

odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Prilogi II in IIa vključujeta naslednje:

(a)

Priloga II vključuje seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, ki jih je Svet v skladu s členom 4(1) Sklepa 2011/273/SZVP določil, da so osebe ali subjekti, odgovorni za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, ki imajo koristi, ali podpirajo režim ter z njimi povezane fizične ali pravne osebe in subjekti, za katere se člen 9a ne uporablja.

| (b) | Priloga IIa vključuje seznam subjektov, ki jih je Svet v skladu s členom 4(1) Sklepa 2011/273/SZVP določil, da so subjekti, povezani z osebami ali subjekti, odgovornimi za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, ki imajo koristi, ali podpirajo režim in za katere se uporablja člen 9a.“; |
| --- | --- |

(b)

Priloga IIa vključuje seznam subjektov, ki jih je Svet v skladu s členom 4(1) Sklepa 2011/273/SZVP določil, da so subjekti, povezani z osebami ali subjekti, odgovornimi za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, ki imajo koristi, ali podpirajo režim in za katere se uporablja člen 9a.“;

| 4. | odstavek 4 člena 14 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Seznama iz prilog II in IIa se pregledujeta v rednih časovnih presledkih, in sicer vsaj vsakih 12 mesecev.“; |
| --- | --- |

4.

odstavek 4 člena 14 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Seznama iz prilog II in IIa se pregledujeta v rednih časovnih presledkih, in sicer vsaj vsakih 12 mesecev.“;

| 5. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 9a
  Ne glede na člen 4(1) subjekt s seznama iz Priloge IIa lahko v obdobju dveh mesecev od datuma, ko je bil uvrščen na seznam, opravi plačilo z uporabo zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, ki jih je subjekt prejel po datumu, ko je bil uvrščen na seznam, če:






  (a) | takšno plačilo zapade na podlagi trgovske pogodbe; in |
| --- | --- | --- |

5.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 9a

Ne glede na člen 4(1) subjekt s seznama iz Priloge IIa lahko v obdobju dveh mesecev od datuma, ko je bil uvrščen na seznam, opravi plačilo z uporabo zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, ki jih je subjekt prejel po datumu, ko je bil uvrščen na seznam, če:

(a)

takšno plačilo zapade na podlagi trgovske pogodbe; in

| (b) | pristojni organ zadevne države članice določi, da plačila ne bo neposredno ali posredno prejela oseba ali subjekt s seznama v Prilogi II ali Prilogi IIa.“ |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ zadevne države članice določi, da plačila ne bo neposredno ali posredno prejela oseba ali subjekt s seznama v Prilogi II ali Prilogi IIa.“

Člen 2

Priloga II k Uredbi (EU) št. 442/2011 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Besedilo iz Priloge I k tej uredbi se vstavi kot Priloga IIa k Uredbi (EU) št. 442/2011.

Člen 4

Besedilo Priloge IV k Uredbi (EU) št. 442/2011 se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 121, 10.5.2011, str. 11.

1

(2)  UL L 121, 10.5.2011, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 878/2011 (UL L 228, 3.9.2011, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) št. 950/2011 (UL L 247, 24.9.2011, str. 3).

4

(5)  Glej stran tega 33 Uradnega lista.

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA IIa

Seznam subjektov iz členov 4 in 5

Subjekti

| | Naziv | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Commercial Bank of Syria | — | Damascus Branch, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria; |

Naziv

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Commercial Bank of Syria

—

Damascus Branch, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria;

| — | Aleppo Branch, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria; |
| --- | --- |

—

Aleppo Branch, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria;

SWIFT/BIC CMSY SY DA; vse pisarne po svetu [NPWMD]

Spletna stran: http://cbs-bank.sy/En-index.php

Tel: +963 11 2218890

Faks: +963 11 2216975

Uprava: dir.cbs@mail.sy

banka v državni lasti, ki zagotavlja finančno podporo režimu

13.10.2011“

---

PRILOGA II

V Prilogi II k Uredbi (EU) št. 442/2011 se vnosi v zvezi z Emadom GHRAIWATIJEM, Tarifom AKHRASOM in Issamom ANBOUBAJEM nadomestijo z naslednjimi vnosi:

| „Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (datum rojstva, kraj rojstva ...) | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- |
| Emad GHRAIWATI | Datum rojstva: marec 1959;
  kraj rojstva: Damask, Sirija | Predsednik industrijske zbornice Damaska (Zuhair Ghraiwati Sons), ekonomsko podpira sirski režim. | 2.9.2011 |
| Tarif AKHRAS | Datum rojstva: 1949;
  kraj rojstva: Homs, Sirija | Ustanovitelj Akhras Group (blago, trgovina, predelava in logistika) iz Homsa, ekonomsko podpira sirski režim. | 2.9.2011 |
| Issam ANBOUBA | Datum rojstva: 1949;
  kraj rojstva: Latakija, Sirija | Predsednik Issam Anbouba Est. za živilskopredelovalno industrijo, ekonomsko podpira sirski režim. | 2.9.2011“ |

„Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (datum rojstva, kraj rojstva ...)

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

Emad GHRAIWATI

Datum rojstva: marec 1959;

kraj rojstva: Damask, Sirija

Predsednik industrijske zbornice Damaska (Zuhair Ghraiwati Sons), ekonomsko podpira sirski režim.

2.9.2011

Tarif AKHRAS

Datum rojstva: 1949;

kraj rojstva: Homs, Sirija

Ustanovitelj Akhras Group (blago, trgovina, predelava in logistika) iz Homsa, ekonomsko podpira sirski režim.

2.9.2011

Issam ANBOUBA

Datum rojstva: 1949;

kraj rojstva: Latakija, Sirija

Predsednik Issam Anbouba Est. za živilskopredelovalno industrijo, ekonomsko podpira sirski režim.

2.9.2011“

---

PRILOGA III

„PRILOGA IV

Seznam naftnih derivatov

| Oznaka HS | Opis |
| --- | --- |
| 2709 00 | Nafta in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, surova. |
| 2710 | Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, razen surovih, ter proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. % ali več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja (ob upoštevanju, da v Siriji nakup kerozinskega reaktivnega goriva s tarifno oznako 2710 19 21 ni prepovedan, če je ta namenjen in se uporablja izključno za namen nadaljevanja letenja letala, na katerem je natovorjeno). |
| 2712 | Vazelin, parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani. |
| 2713 | Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz bituminoznih mineralov. |
| 2714 | Bitumen in asfalt, naravni; bituminozni ali oljni skrilavci in katranski pesek; asfaltiti in asfaltne kamnine. |
| 2715 00 00 | Bitumenske mešanice na osnovi naravnega asfalta, naravnega bitumna, bitumna iz nafte, mineralnega katrana ali mineralne katranske smole (npr.: bituminozni kit, ‚cutback‘).“ |

Oznaka HS

Opis

2709 00

Nafta in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, surova.

2710

Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, razen surovih, ter proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. % ali več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja (ob upoštevanju, da v Siriji nakup kerozinskega reaktivnega goriva s tarifno oznako 2710 19 21 ni prepovedan, če je ta namenjen in se uporablja izključno za namen nadaljevanja letenja letala, na katerem je natovorjeno).

2712

Vazelin, parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani.

2713

Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz bituminoznih mineralov.

2714

Bitumen in asfalt, naravni; bituminozni ali oljni skrilavci in katranski pesek; asfaltiti in asfaltne kamnine.

2715 00 00

Bitumenske mešanice na osnovi naravnega asfalta, naravnega bitumna, bitumna iz nafte, mineralnega katrana ali mineralne katranske smole (npr.: bituminozni kit, ‚cutback‘).“

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1012/2011

z dne 11. oktobra 2011

o prepovedi ribolova morskega lista v conah VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 39/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | SOL/8AB. |
| Vrsta | Morski list (Solea solea) |
| Območje | VIIIa in VIIIb |
| Datum | 13. avgust 2011 |

Št.

39/T&Q

Država članica

Belgija

Stalež

SOL/8AB.

Vrsta

Morski list (Solea solea)

Območje

VIIIa in VIIIb

Datum

13. avgust 2011

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1013/2011

z dne 11. oktobra 2011

o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod portugalsko zastavo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 42/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | BET/ATLANT |
| Vrsta | veleoki tun (Thunnus obesus) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Datum | 16. september 2011 |

Št.

42/T&Q

Država članica

Portugalska

Stalež

BET/ATLANT

Vrsta

veleoki tun (Thunnus obesus)

Cona

Atlantski ocean

Datum

16. september 2011

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1014/2011

z dne 11. oktobra 2011

o prepovedi ribolova škampa v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 47/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | NEP/8ABDE. |
| Vrsta | Škamp (Nephrops norvegicus) |
| Cona | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe |
| Datum | 13. avgust 2011 |

Št.

47/T&Q

Država članica

Belgija

Stalež

NEP/8ABDE.

Vrsta

Škamp (Nephrops norvegicus)

Cona

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

Datum

13. avgust 2011

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1015/2011

z dne 13. oktobra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 42,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 44,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0805 50 10 | AR | 67,4 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 62,1 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 67,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 225,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 119,2 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 133,8 |
| 0808 10 80 | CL | 127,7 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 122,0 |
| ZA | 126,9 |
| ZZ | 115,8 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 98,9 |
| TR | 57,5 |
| ZZ | 80,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

42,5

MK

42,0

ZZ

44,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

132,0

ZZ

132,0

0805 50 10

AR

67,4

BR

38,2

CL

60,5

TR

62,1

UY

56,8

ZA

67,6

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

225,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

119,2

ZA

65,0

ZZ

133,8

0808 10 80

CL

127,7

CN

86,4

NZ

122,0

ZA

126,9

ZZ

115,8

0808 20 50

CL

85,4

CN

98,9

TR

57,5

ZZ

80,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/29

---

SKLEP SVETA

z dne 10. oktobra 2011

o imenovanju portugalskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2011/680/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga portugalske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Po izteku mandata člana Manuela CAVALEIROJA BRANDÃOJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Po izteku mandata člana Manuela CAVALEIROJA BRANDÃOJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Gonçalo da GAMA LOBO XAVIER, Confederação da Indústria Portuguesa (CIP), se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 10. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

A. KRASZEWSKI

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/30

---

SKLEP SVETA

z dne 10. oktobra 2011

o imenovanju irskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2011/681/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga irske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Po izteku mandata članice Jillian VAN TURNHOUT se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Po izteku mandata članice Jillian VAN TURNHOUT se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seamus BOLAND, Chief Executive Officer, Irish Rural Link, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 10. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

A. KRASZEWSKI

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/31

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 11. oktobra 2011

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/77/EU o finančni pomoči Unije Irski

(2011/682/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na prošnjo Irske ji je Svet odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep 2011/77/EU (2)) v podporo korenitemu ekonomskemu in finančnemu reformnemu programu, katerega namen je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Irskem, v euroobmočju in v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Na prošnjo Irske ji je Svet odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep 2011/77/EU (2)) v podporo korenitemu ekonomskemu in finančnemu reformnemu programu, katerega namen je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Irskem, v euroobmočju in v Uniji.

| (2) | Koristno bi bilo podaljšati zapadlosti in znižati maržo obrestnih mer, da bi se v skladu s sklepi vodij držav ali vlad euroobmočja in institucij Unije z dne 21. julija 2011 uresničili cilji programa glede posojanja iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Koristno bi bilo podaljšati zapadlosti in znižati maržo obrestnih mer, da bi se v skladu s sklepi vodij držav ali vlad euroobmočja in institucij Unije z dne 21. julija 2011 uresničili cilji programa glede posojanja iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost.

| (3) | Da bi okrepili likvidnost in cilje glede vzdržnosti, bi bilo treba podaljšanje zapadlosti in znižanje marže obrestnih mer uporabljati tudi za tranše, ki so že bile izplačane. |
| --- | --- |

(3)

Da bi okrepili likvidnost in cilje glede vzdržnosti, bi bilo treba podaljšanje zapadlosti in znižanje marže obrestnih mer uporabljati tudi za tranše, ki so že bile izplačane.

| (4) | Zaradi navedenega bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep 2011/77/EU – |
| --- | --- |

(4)

Zaradi navedenega bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep 2011/77/EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1 Izvedbenega Sklepa 2011/77/EU se spremeni:

| 1. | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Unija da Irski na voljo posojilo v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR z največjo povprečno zapadlostjo 12,5 let. Zapadlost posameznih tranš posojila lahko znaša do 30 let.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Unija da Irski na voljo posojilo v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR z največjo povprečno zapadlostjo 12,5 let. Zapadlost posameznih tranš posojila lahko znaša do 30 let.“;

| 2. | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Irska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo.“. |
| --- | --- |

2.

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Irska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo.“.

Člen 2

Prvi stavek člena 1(1) in člen 1(5) Izvedbenega sklepa 2011/77/EU, kakor je bil spremenjen s tem sklepom, se uporabljata tudi za tranše posojila, ki so bile izplačane pred začetkom veljavnosti tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Irsko.

V Luxembourgu, 11. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 30, 4.2.2011, str. 34.

2

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/32

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 11. oktobra 2011

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

(2011/683/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na prošnjo Portugalske ji je Svet odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep 2011/344/EU (2)) v podporo korenitemu ekonomskemu in finančnemu reformnemu programu, katerega namen je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Na prošnjo Portugalske ji je Svet odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep 2011/344/EU (2)) v podporo korenitemu ekonomskemu in finančnemu reformnemu programu, katerega namen je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in v Uniji.

| (2) | Koristno bi bilo podaljšati zapadlosti in znižati maržo obrestnih mer, da bi se v skladu s sklepi vodij držav ali vlad euroobmočja in institucij Unije z dne 21. julija 2011 uresničili cilji programa glede posojanja iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Koristno bi bilo podaljšati zapadlosti in znižati maržo obrestnih mer, da bi se v skladu s sklepi vodij držav ali vlad euroobmočja in institucij Unije z dne 21. julija 2011 uresničili cilji programa glede posojanja iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost.

| (3) | Da bi okrepili likvidnost in cilje glede vzdržnosti, bi bilo treba podaljšanje zapadlosti in znižanje marže obrestnih mer uporabljati tudi za tranše, ki so že bile izplačane. |
| --- | --- |

(3)

Da bi okrepili likvidnost in cilje glede vzdržnosti, bi bilo treba podaljšanje zapadlosti in znižanje marže obrestnih mer uporabljati tudi za tranše, ki so že bile izplačane.

| (4) | Zaradi navedenega bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep 2011/344/EU – |
| --- | --- |

(4)

Zaradi navedenega bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep 2011/344/EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1 Izvedbenega Sklepa 2011/344/EU se spremeni:

| 1. | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Unija da Portugalski na voljo posojilo v vrednosti največ 26 milijard EUR z največjo povprečno zapadlostjo 12,5 leta. Zapadlost posameznih tranš posojila lahko znaša do 30 let.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Unija da Portugalski na voljo posojilo v vrednosti največ 26 milijard EUR z največjo povprečno zapadlostjo 12,5 leta. Zapadlost posameznih tranš posojila lahko znaša do 30 let.“;

| 2. | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Portugalska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo.“. |
| --- | --- |

2.

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Portugalska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo.“.

Člen 2

Prvi stavek člena 1(1) in člen 1(5) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, kakor je bil spremenjen s tem sklepom, se uporabljata tudi za tranše posojila, ki so bile izplačane pred začetkom veljavnosti tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Luxembourgu, 11. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 159, 17.6.2011, str. 88.

2

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/33

---

SKLEP SVETA 2011/684/SZVP

z dne 13. oktobra 2011

o spremembah sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 9. maja 2011 sprejel Sklep 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 9. maja 2011 sprejel Sklep 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (1).

| (2) | Zaradi resnosti razmer v Siriji bi morali omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/273/SZVP veljati še za en subjekt, tako da ta subjekt ne bi mogel s sredstvi ali gospodarskimi viri, ki so v njegovi lasti, z njimi razpolaga ali so pod njegovim nadzorom, zagotavljati finančne podpore sirskemu režimu, vendar pa bi mu bilo začasno omogočeno, da zamrznjena sredstva ali gospodarske vire, ki jih je dobil pozneje, uporabi za financiranje trgovskih poslov z osebami in subjekti, ki niso uvrščeni na seznam. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi resnosti razmer v Siriji bi morali omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/273/SZVP veljati še za en subjekt, tako da ta subjekt ne bi mogel s sredstvi ali gospodarskimi viri, ki so v njegovi lasti, z njimi razpolaga ali so pod njegovim nadzorom, zagotavljati finančne podpore sirskemu režimu, vendar pa bi mu bilo začasno omogočeno, da zamrznjena sredstva ali gospodarske vire, ki jih je dobil pozneje, uporabi za financiranje trgovskih poslov z osebami in subjekti, ki niso uvrščeni na seznam.

| (3) | Zato bi bilo treba Sklep 2011/273/SZVP ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Sklep 2011/273/SZVP ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep Sveta 2011/273/SZVP se spremeni, kot sledi:

| 1. | člen 3 se spremeni, kot sledi:






  (i) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da osebam, odgovornim za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, osebam, ki izkoriščajo ali podpirajo režim, in osebam, povezanim z njimi, ki so navedene na seznamu v Prilogi I, preprečijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 3 se spremeni, kot sledi:

(i)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da osebam, odgovornim za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, osebam, ki izkoriščajo ali podpirajo režim, in osebam, povezanim z njimi, ki so navedene na seznamu v Prilogi I, preprečijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega.“;

| (ii) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Kadar posamezna država članica na podlagi odstavkov 3, 4, 5, 6 in 7 osebam s seznama v Prilogi I dovoli vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega, se dovoljenje omeji na namen, za katerega je bilo dano, ter na osebe, na katere se nanaša.“; |
| --- | --- |

(ii)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Kadar posamezna država članica na podlagi odstavkov 3, 4, 5, 6 in 7 osebam s seznama v Prilogi I dovoli vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega, se dovoljenje omeji na namen, za katerega je bilo dano, ter na osebe, na katere se nanaša.“;

| 2. | člen 4 se spremeni, kot sledi:






  (i) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v njihovi lasti, z njimi razpolagajo ali so pod nadzorom oseb, odgovornih za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, oseb in subjektov, ki izkoriščajo ali podpirajo režim, ter z njimi povezanih oseb in subjektov s seznamov v prilogah I in II.
  2.   Fizičnim ali pravnim osebam ali subjektom s seznamov v prilogah I in II ne smejo biti neposredno ali posredno dana na razpolago ali v njihovo korist nikakršna sredstva ali gospodarski viri.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 4 se spremeni, kot sledi:

(i)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v njihovi lasti, z njimi razpolagajo ali so pod nadzorom oseb, odgovornih za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, oseb in subjektov, ki izkoriščajo ali podpirajo režim, ter z njimi povezanih oseb in subjektov s seznamov v prilogah I in II.

2.   Fizičnim ali pravnim osebam ali subjektom s seznamov v prilogah I in II ne smejo biti neposredno ali posredno dana na razpolago ali v njihovo korist nikakršna sredstva ali gospodarski viri.“;

| (ii) | točka (a) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | nujni za osnovne potrebe oseb, navedenih v prilogah I in II, in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (a) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

nujni za osnovne potrebe oseb, navedenih v prilogah I in II, in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;“;

| (iii) | točka (a) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | sredstva ali gospodarski viri so predmet sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, izvedenega pred datumom uvrstitve fizične ali pravne osebe ali subjekta iz člena 4(1) v prilogi I in II, ali sodbe sodišča ali upravne sodbe ali arbitražne sodbe, izdane pred tem datumom;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (a) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

sredstva ali gospodarski viri so predmet sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, izvedenega pred datumom uvrstitve fizične ali pravne osebe ali subjekta iz člena 4(1) v prilogi I in II, ali sodbe sodišča ali upravne sodbe ali arbitražne sodbe, izdane pred tem datumom;“;

| (iv) | točka (c) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | zaseg ali sodba ni v korist fizičnim ali pravnim osebam ali subjektom, navedenim v prilogah I in II;“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

točka (c) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(c)

zaseg ali sodba ni v korist fizičnim ali pravnim osebam ali subjektom, navedenim v prilogah I in II;“;

| (v) | doda se naslednji odstavek:
  „5a.   Določba odstavka 1 subjektu s seznama iz Priloge II ne preprečuje, da dva meseca po datumu uvrstitve na seznam plačuje z zamrznjenimi sredstvi ali gospodarskimi viri, ki jih je prejel po datumu uvrstitve na seznam, če je tako plačilo zapadlo na podlagi pogodbe v zvezi s financiranjem trgovskih poslov, pod pogojem, da je zadevna država članica ugotovila, da plačila neposredno ali posredno ne prejme oseba ali subjekt iz odstavka 1.“; |
| --- | --- |

(v)

doda se naslednji odstavek:

„5a.   Določba odstavka 1 subjektu s seznama iz Priloge II ne preprečuje, da dva meseca po datumu uvrstitve na seznam plačuje z zamrznjenimi sredstvi ali gospodarskimi viri, ki jih je prejel po datumu uvrstitve na seznam, če je tako plačilo zapadlo na podlagi pogodbe v zvezi s financiranjem trgovskih poslov, pod pogojem, da je zadevna država članica ugotovila, da plačila neposredno ali posredno ne prejme oseba ali subjekt iz odstavka 1.“;

| 3. | člen 4a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4a
  V zvezi s pogodbami ali transakcijami, ki so jih neposredno ali posredno, v celoti ali delno ovirali ukrepi iz tega sklepa, se osebam ali subjektom s seznama v prilogah I in II ali kateri koli drugi osebi ali subjektu v Siriji, vključno z vlado Sirije, njenimi javnimi organi, korporacijami ali agencijami, ali kateri koli osebi ali subjektu, ki zahtevo vlaga prek ali v korist take osebe ali subjekta, ne odobri noben zahtevek, vključno z zahtevki za odškodnino ali nadomestilo ali podobnimi terjatvami, kot so zahtevki za terjatev, globe ali uveljavljanje garancij, zahtevki za podaljšanje ali izplačilo obveznice, finančne garancije, vključno s terjatvami iz naslova akreditivov ter podobnimi instrumenti.“; |
| --- | --- |

3.

člen 4a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4a

V zvezi s pogodbami ali transakcijami, ki so jih neposredno ali posredno, v celoti ali delno ovirali ukrepi iz tega sklepa, se osebam ali subjektom s seznama v prilogah I in II ali kateri koli drugi osebi ali subjektu v Siriji, vključno z vlado Sirije, njenimi javnimi organi, korporacijami ali agencijami, ali kateri koli osebi ali subjektu, ki zahtevo vlaga prek ali v korist take osebe ali subjekta, ne odobri noben zahtevek, vključno z zahtevki za odškodnino ali nadomestilo ali podobnimi terjatvami, kot so zahtevki za terjatev, globe ali uveljavljanje garancij, zahtevki za podaljšanje ali izplačilo obveznice, finančne garancije, vključno s terjatvami iz naslova akreditivov ter podobnimi instrumenti.“;

| 4. | odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sestavi in spremeni seznama iz prilog I in II.“; |
| --- | --- |

4.

odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sestavi in spremeni seznama iz prilog I in II.“;

| 5. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  1.   V prilogah I in II so navedeni razlogi za uvrstitev zadevnih oseb in subjektov na seznam.
  2.   Prilogi I in II vključujeta tudi informacije, potrebne za ugotavljanje istovetnosti zadevnih oseb ali subjektov, če so te informacije na voljo. Pri osebah lahko ti podatki vključujejo imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcijo ali poklic. Pri subjektih lahko te informacije vključujejo imena, kraj in datum registracije, matično številko in sedež podjetja.“ |
| --- | --- |

5.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

1.   V prilogah I in II so navedeni razlogi za uvrstitev zadevnih oseb in subjektov na seznam.

2.   Prilogi I in II vključujeta tudi informacije, potrebne za ugotavljanje istovetnosti zadevnih oseb ali subjektov, če so te informacije na voljo. Pri osebah lahko ti podatki vključujejo imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcijo ali poklic. Pri subjektih lahko te informacije vključujejo imena, kraj in datum registracije, matično številko in sedež podjetja.“

Člen 2

Priloga Sklepa 2011/273/SZVP postane njegova Priloga I.

Člen 3

Priloga tega sklepa se doda k Sklepu 2011/273/SZVP kot njegova Priloga II.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 121, 10.5.2011, str. 11.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Seznam subjektov iz člena 4(1)

Subjekti

| | Naziv | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Commercial Bank of Syria | — | Damascus Branch, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria; |

Naziv

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Commercial Bank of Syria

—

Damascus Branch, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria;

| — | Aleppo Branch, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria; |
| --- | --- |

—

Aleppo Branch, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria;

SWIFT/BIC CMSY SY DA; vse pisarne po svetu [NPWMD]

Spletna stran: http://cbs-bank.sy/En-index.php

Tel: +963 11 2218890

Faks: +963 11 2216975

Uprava: dir.cbs@mail.sy

banka v državni lasti, ki zagotavlja finančno podporo režimu

13.10.2011“

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/36

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. oktobra 2011

o priznavanju popolnega delovanja litovske baze podatkov za goveda

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7164)

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/685/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (1) ter zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1760/2000 („Uredba“) določa, da se govedo identificira in zanj izda potni list, ki ga spremlja ob vsakem premiku. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1760/2000 („Uredba“) določa, da se govedo identificira in zanj izda potni list, ki ga spremlja ob vsakem premiku.

| (2) | Člen 6(3) Uredbe določa, da lahko države članice, ki imajo računalniško bazo podatkov, za katero Komisija potrdi, da popolnoma deluje, določijo, da se potni listi izdajajo le za živali, namenjene trgovini znotraj Unije, in da morajo te živali spremljati njihovi potni listi le, če se premikajo z ozemlja zadevne države članice na ozemlje druge države članice. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6(3) Uredbe določa, da lahko države članice, ki imajo računalniško bazo podatkov, za katero Komisija potrdi, da popolnoma deluje, določijo, da se potni listi izdajajo le za živali, namenjene trgovini znotraj Unije, in da morajo te živali spremljati njihovi potni listi le, če se premikajo z ozemlja zadevne države članice na ozemlje druge države članice.

| (3) | Litva je Komisiji predložila zahtevek za priznavanje delovanja baze podatkov za goveda. Ta baza podatkov predstavlja osnovo litovskega sistema za identifikacijo in registracijo goveda. |
| --- | --- |

(3)

Litva je Komisiji predložila zahtevek za priznavanje delovanja baze podatkov za goveda. Ta baza podatkov predstavlja osnovo litovskega sistema za identifikacijo in registracijo goveda.

| (4) | Litva je predložila potrebne informacije, ki potrjujejo, da je baza podatkov za goveda skladna s členom 5 Uredbe: (i) zamude pri javljanju dogodkov so v bazi podatkov označene, zato so upoštevani roki za javljanje premikov živali iz Uredbe; (ii) potni listi živali, ki se premaknejo iz Litve, se ob prihodu predajo pristojnim organom; (iii) med nacionalno bazo podatkov za goveda in nacionalno bazo podatkov za kmetijsko plačilno shemo ter nacionalnim veterinarskim sistemom upravljanja informacij obstaja vmesnik za olajšanje nadzora uskladitve in izmenjave koristnih podatkov ter (iv) smernice so poostrene tako, da se ušesne znamke pravilno izdajajo in razdeljujejo, ta informacija pa je na voljo v bazi podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Litva je predložila potrebne informacije, ki potrjujejo, da je baza podatkov za goveda skladna s členom 5 Uredbe: (i) zamude pri javljanju dogodkov so v bazi podatkov označene, zato so upoštevani roki za javljanje premikov živali iz Uredbe; (ii) potni listi živali, ki se premaknejo iz Litve, se ob prihodu predajo pristojnim organom; (iii) med nacionalno bazo podatkov za goveda in nacionalno bazo podatkov za kmetijsko plačilno shemo ter nacionalnim veterinarskim sistemom upravljanja informacij obstaja vmesnik za olajšanje nadzora uskladitve in izmenjave koristnih podatkov ter (iv) smernice so poostrene tako, da se ušesne znamke pravilno izdajajo in razdeljujejo, ta informacija pa je na voljo v bazi podatkov.

| (5) | Komisija je proučila te informacije in meni, da je primerno priznati delovanje baze podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je proučila te informacije in meni, da je primerno priznati delovanje baze podatkov.

| (6) | Glede na zgoraj navedeno je primerno priznati popolno delovanje litovske baze podatkov za goveda od 1. julija 2011 – |
| --- | --- |

(6)

Glede na zgoraj navedeno je primerno priznati popolno delovanje litovske baze podatkov za goveda od 1. julija 2011 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Litovska baza podatkov za goveda se prizna za polno delujočo od 1. julija 2011.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Litvo.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1.

1

---

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/37

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. oktobra 2011

o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Mehiko na seznam tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos živih enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7168)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/686/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti člena 17(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/156/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2), in zlasti prvega in drugega pododstavka členov 12(1) in 12(4), uvodne izjave ter točk (a) in (b) člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/65/EGS določa pogoje, ki se uporabljajo za uvoz v Unijo, med drugim, semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev. Navedeni pogoji morajo biti vsaj enakovredni tistim, ki se uporabljajo za trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/65/EGS določa pogoje, ki se uporabljajo za uvoz v Unijo, med drugim, semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev. Navedeni pogoji morajo biti vsaj enakovredni tistim, ki se uporabljajo za trgovino med državami članicami.

| (2) | Direktiva 2009/156/ES določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Določa, da morajo biti enoprsti kopitarji uvoženi v Unijo iz tretjih držav ali delov njihovega ozemlja, v katerih je venezuelski encefalomielitis kopitarjev (VEE) obvezno prijavljiva bolezen in ki so dve leti proste te bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2009/156/ES določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Določa, da morajo biti enoprsti kopitarji uvoženi v Unijo iz tretjih držav ali delov njihovega ozemlja, v katerih je venezuelski encefalomielitis kopitarjev (VEE) obvezno prijavljiva bolezen in ki so dve leti proste te bolezni.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (3) je bil uveden seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v primeru regionalizacije, iz katerih države članice dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev, v njej pa so navedeni tudi drugi pogoji v zvezi s takšnim uvozom. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. Mehika, razen zveznih držav Chiapas in Oaxaca, je trenutno na seznamu navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (3) je bil uveden seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v primeru regionalizacije, iz katerih države članice dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev, v njej pa so navedeni tudi drugi pogoji v zvezi s takšnim uvozom. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. Mehika, razen zveznih držav Chiapas in Oaxaca, je trenutno na seznamu navedene priloge.

| (4) | Mehika je 19. avgusta 2011 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali o potrjenih dveh primerih VEE pri konjih v zveznih državah Tabasco in Veracruz, ki ju je povzročil virus istega podtipa IE, kot je bil ugotovljen v sosednji državah Chiapas in Oaxaca. |
| --- | --- |

(4)

Mehika je 19. avgusta 2011 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali o potrjenih dveh primerih VEE pri konjih v zveznih državah Tabasco in Veracruz, ki ju je povzročil virus istega podtipa IE, kot je bil ugotovljen v sosednji državah Chiapas in Oaxaca.

| (5) | Vnos kakršnih koli enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo zato ni več dovoljen iz mehiških zveznih držav Tabasco in Veracruz. Zato je treba navedeni zvezni državi črtati iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(5)

Vnos kakršnih koli enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo zato ni več dovoljen iz mehiških zveznih držav Tabasco in Veracruz. Zato je treba navedeni zvezni državi črtati iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES.

| (6) | Odločbo 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vnos za Mehiko v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES se nadomesti z naslednjim:

| „MX | Mehika | MX-0 | Celotna država | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MX-1 | Celotna država, razen zveznih držav Chiapas, Oaxaca, Tabasco in Veracruz | D | X | X | X | — | X | X | X | X | X“ | |

„MX

Mehika

MX-0

Celotna država

—

—

—

—

—

—

—

—

—

MX-1

Celotna država, razen zveznih držav Chiapas, Oaxaca, Tabasco in Veracruz

D

X

X

X

—

X

X

X

X

X“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  UL L 192, 23.7.2010, str. 1.

2

(3)  UL L 73, 11.3.2004, str. 1.

3

---

Popravki

| 14.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 269/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 269/39

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012

(
  Uradni list Evropske unije L 336 z dne 21. decembra 2010
  )

| 1. | Stran 4, Priloga, del 1, točka 1, zadnja vrstica: |
| --- | --- |

1.

Stran 4, Priloga, del 1, točka 1, zadnja vrstica:

besedilo:

| „Tabinje | Phycis spp.“ |
| --- | --- |

„Tabinje

Phycis spp.“

se glasi:

| „Velike tabinje | Phycis blennoides“. |
| --- | --- |

„Velike tabinje

Phycis blennoides“.

| 2. | Stran 6, Priloga, del 2, prva preglednica (letne ribolovne možnosti za globokomorskega morskega psa ter Deania hystricosa in Deania profundorum), naslovna vrstica: |
| --- | --- |

2.

Stran 6, Priloga, del 2, prva preglednica (letne ribolovne možnosti za globokomorskega morskega psa ter Deania hystricosa in Deania profundorum), naslovna vrstica:

Deania hystricosa

Deania profundorum

besedilo:

| „Cona | : | mednarodne vode cone XII (DWS/12-)“ |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

mednarodne vode cone XII (DWS/12-)“

se glasi:

| „Cona | : | mednarodne vode cone XII (DWS/12INT-)“. |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

mednarodne vode cone XII (DWS/12INT-)“.

| 3. | Stran 8, Priloga, del 2, druga preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), naslovna vrstica: |
| --- | --- |

3.

Stran 8, Priloga, del 2, druga preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), naslovna vrstica:

Coryphaenoides rupestris

besedilo:

| „Cona | : | vode EU ter mednarodne vode con Vb, VI, VII (RNG/5B67)“ |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

vode EU ter mednarodne vode con Vb, VI, VII (RNG/5B67)“

se glasi:

| „Cona | : | vode EU ter mednarodne vode con Vb, VI, VII (RNG/5B67-)“. |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

vode EU ter mednarodne vode con Vb, VI, VII (RNG/5B67-)“.

| 4. | Stran 8, Priloga, del 2, druga preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), opomba (1): |
| --- | --- |

4.

Stran 8, Priloga, del 2, druga preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), opomba (1):

Coryphaenoides rupestris

1

besedilo:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII, IX, X, XII in XIV.“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII, IX, X, XII in XIV.“

se glasi:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII, IX, X, XII in XIV (RNG/*8X14-).“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII, IX, X, XII in XIV (RNG/*8X14-).“

| 5. | Stran 8, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), opomba (1): |
| --- | --- |

5.

Stran 8, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za okroglonosega repaka, Coryphaenoides rupestris), opomba (1):

Coryphaenoides rupestris

1

besedilo:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con Vb, VI, VII.“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con Vb, VI, VII.“

se glasi:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).“

| 6. | Stran 9, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za oranžno sluzoglavko, Hoplostethus atlanticus), naslovna vrstica: |
| --- | --- |

6.

Stran 9, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za oranžno sluzoglavko, Hoplostethus atlanticus), naslovna vrstica:

Hoplostethus atlanticus

besedilo:

| „Cona | : | vode EU ter mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14C)“ |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

vode EU ter mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14C)“

se glasi:

| „Cona | : | vode EU ter mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14)“. |
| --- | --- | --- |

„Cona

:

vode EU ter mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14)“.

| 7. | Stran 10, Priloga, del 2, četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za okatega ribona, Pagellus bogaraveo), opomba (2): |
| --- | --- |

7.

Stran 10, Priloga, del 2, četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za okatega ribona, Pagellus bogaraveo), opomba (2):

Pagellus bogaraveo

2

besedilo:

| „(2) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VI, VII in VIII.“ |
| --- | --- |

„(2)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VI, VII in VIII.“

se glasi:

| „(2) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VI, VII in VIII (SBR/*678-).“ |
| --- | --- |

„(2)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VI, VII in VIII (SBR/*678-).“

| 8. | Stran 11, Priloga, del 2, druga, tretja in četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), naslovna vrstica: |
| --- | --- |

8.

Stran 11, Priloga, del 2, druga, tretja in četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), naslovna vrstica:

Phycis

besedilo:

| „Tabinje | Phycis spp.“ |
| --- | --- |

„Tabinje

Phycis spp.“

se glasi:

| „Velike tabinje | Phycis blennoides“. |
| --- | --- |

„Velike tabinje

Phycis blennoides“.

| 9. | Stran 11, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), opomba (1): |
| --- | --- |

9.

Stran 11, Priloga, del 2, tretja preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), opomba (1):

Phycis

1

besedilo:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII and IX.“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII and IX.“

se glasi:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII in IX (GFB/*89-).“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con VIII in IX (GFB/*89-).“

| 10. | Stran 11, Priloga, del 2, četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), opomba (1): |
| --- | --- |

10.

Stran 11, Priloga, del 2, četrta preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Forkbeards Phycis spp.), opomba (1):

Phycis

1

besedilo:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con V, VI, VII.“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con V, VI, VII.“

se glasi:

| „(1) | Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con V, VI, VII (GFB/*567-).“ |
| --- | --- |

„(1)

Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v mednarodnih in EU vodah con V, VI, VII (GFB/*567-).“

| 11. | Stran 12, Priloga, del 2, zadnja preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Phycis spp.), naslovna vrstica: |
| --- | --- |

11.

Stran 12, Priloga, del 2, zadnja preglednica (letne ribolovne možnosti za tabinje, Phycis spp.), naslovna vrstica:

Phycis

besedilo:

| „Tabinje | Phycis spp.“ |
| --- | --- |

„Tabinje

Phycis spp.“

se glasi:

| „Velike tabinje | Phycis blennoides“. |
| --- | --- |

„Velike tabinje

Phycis blennoides“.

---