# Europeiska unionens L 332/2011

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2011.332.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången15 december 2011 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2011.332.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 332

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången15 december 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1306/2011 av den 12 december 2011 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 261/2008 på import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1307/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 6 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1308/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och om avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter socker producerat utöver kvoten och avsett för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011/12 | 8 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1309/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter isoglukos producerad utöver kvoten och avsedd för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011–2012 | 9 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/836/Gusp |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik BiH/18/2011 av den 2 december 2011 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina | 10 |
| | | 2011/837/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2011 om ändring av beslut 2010/399/EU om undantagande från EU-finansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)
  [delgivet med nr K(2011) 9130] | 11 |
| | | 2011/838/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2011 om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr K(2011) 9128]

   (
  1
  ) | 13 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1306/2011 av den 12 december 2011 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 261/2008 på import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1307/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

6

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1308/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och om avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter socker producerat utöver kvoten och avsett för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011/12

8

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1309/2011 av den 14 december 2011 om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter isoglukos producerad utöver kvoten och avsedd för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011–2012

9

BESLUT

2011/836/Gusp

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik BiH/18/2011 av den 2 december 2011 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

10

2011/837/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2011 om ändring av beslut 2010/399/EU om undantagande från EU-finansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)
  [delgivet med nr K(2011) 9130]

[delgivet med nr K(2011) 9130]

11

2011/838/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2011 om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr K(2011) 9128]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 9128]

1

13

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 532/09/KOL av den 16 december 2009 om ändring, för sjuttiosjätte gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan | 14 |
| | * | Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 57/11/KOL av den 2 mars 2011 om ändring, för åttioandra gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införandet av ett nytt kapitel om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen | 20 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 532/09/KOL av den 16 december 2009 om ändring, för sjuttiosjätte gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan

14

*

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 57/11/KOL av den 2 mars 2011 om ändring, för åttioandra gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införandet av ett nytt kapitel om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen

20

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia (EUT L 117 av den 11.5.2010, s. 1) | 26 |
| | * | Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 917/2011 av den 12 september 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 238 av den 15.9.2011) | 26 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia (EUT L 117 av den 11.5.2010, s. 1)

(EUT L 117 av den 11.5.2010, s. 1)

26

*

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 917/2011 av den 12 september 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 238 av den 15.9.2011)

(EUT L 238 av den 15.9.2011)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1306/2011

av den 12 december 2011

om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 261/2008 på import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 14.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Ursprunglig undersökning och antidumpningstull

| (1) | Den 21 december 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Den 21 december 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Genom förordning (EG) nr 261/2008 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda åtgärden eller förordningen om slutgiltig tull). Den berörda åtgärden upphörde att gälla den 21 mars 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 261/2008 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda åtgärden eller förordningen om slutgiltig tull). Den berörda åtgärden upphörde att gälla den 21 mars 2010 (4).

2.   Återupptagande av den ursprungliga undersökningen

| (3) | Den ursprungliga undersökningen återupptogs på kommissionens eget initiativ sedan vissa importörer av kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) hade ifrågasatt de antidumpningstullar som är tillämpliga på import av så kallade minikompressorer, dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat (nedan kallade minikompressorer). |
| --- | --- |

(3)

Den ursprungliga undersökningen återupptogs på kommissionens eget initiativ sedan vissa importörer av kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) hade ifrågasatt de antidumpningstullar som är tillämpliga på import av så kallade minikompressorer, dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat (nedan kallade minikompressorer).

| (4) | Trots att minikompressorer omfattas av den bokstavliga definitionen av den berörda produkten i enlighet med artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, tydde de uppgifter som kommissionen förfogar över på att minikompressorer skiljde sig från övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden (nedan kallade övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden). |
| --- | --- |

(4)

Trots att minikompressorer omfattas av den bokstavliga definitionen av den berörda produkten i enlighet med artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, tydde de uppgifter som kommissionen förfogar över på att minikompressorer skiljde sig från övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden (nedan kallade övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden).

| (5) | Därför ansågs det lämpligt att partiellt återuppta undersökningen för att tydliggöra definitionen av den berörda produkten. Slutsatsen av undersökningen kan komma att få retroaktiv verkan från och med det datum då den berörda åtgärden infördes. |
| --- | --- |

(5)

Därför ansågs det lämpligt att partiellt återuppta undersökningen för att tydliggöra definitionen av den berörda produkten. Slutsatsen av undersökningen kan komma att få retroaktiv verkan från och med det datum då den berörda åtgärden infördes.

3.   Den aktuella undersökningen

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) att den beslutat att partiellt återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina som inleddes enligt artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) att den beslutat att partiellt återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av vissa kompressorer med ursprung i Folkrepubliken Kina som inleddes enligt artikel 5 i grundförordningen.

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt alla samarbetsvilliga parter i den ursprungliga undersökningen samt myndigheterna i Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt alla samarbetsvilliga parter i den ursprungliga undersökningen samt myndigheterna i Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(8)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (9) | Synpunkter inkom från 15 berörda parter, däribland elva importörer av minikompressorer, en unionstillverkare och en kinesisk exportör av minikompressorer, en unionstillverkare av kompressorer (en av klagandena i den ursprungliga undersökningen) och dess närstående exportör av kompressorer från Kina. |
| --- | --- |

(9)

Synpunkter inkom från 15 berörda parter, däribland elva importörer av minikompressorer, en unionstillverkare och en kinesisk exportör av minikompressorer, en unionstillverkare av kompressorer (en av klagandena i den ursprungliga undersökningen) och dess närstående exportör av kompressorer från Kina.

| (10) | Eftersom det aktuella återupptagandet av undersökningen begränsar sig till ett tydliggörande av produktdefinitionen i förordningen om slutgiltig tull, fastställdes ingen undersökningsperiod för detta partiella återupptagande. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det aktuella återupptagandet av undersökningen begränsar sig till ett tydliggörande av produktdefinitionen i förordningen om slutgiltig tull, fastställdes ingen undersökningsperiod för detta partiella återupptagande.

| (11) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för de slutsatser man kommit fram till. I enlighet med artikel 20.5 i grundförordningen gavs parterna tillfälle att inom en viss tid lämna synpunkter efter det att dessa uppgifter meddelats. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och undersökningsresultaten ändrades när så var tillämpligt i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för de slutsatser man kommit fram till. I enlighet med artikel 20.5 i grundförordningen gavs parterna tillfälle att inom en viss tid lämna synpunkter efter det att dessa uppgifter meddelats. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och undersökningsresultaten ändrades när så var tillämpligt i enlighet med detta.

B.   UNDERSÖKT PRODUKT

| (12) | Den produkt som är föremål för undersökningen är densamma som den som definieras i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, dvs. kolvkompressorer (dock ej kolvkompressorpumpar), med en kapacitet per minut av högst 2 kubikmeter. |
| --- | --- |

(12)

Den produkt som är föremål för undersökningen är densamma som den som definieras i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, dvs. kolvkompressorer (dock ej kolvkompressorpumpar), med en kapacitet per minut av högst 2 kubikmeter.

| (13) | Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 och ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 och ex 8414 80 51.

| (14) | Det aktuella återupptagandet av undersökningen syftade till att fastställa huruvida så kallade minikompressorer, dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat, omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(14)

Det aktuella återupptagandet av undersökningen syftade till att fastställa huruvida så kallade minikompressorer, dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat, omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Metod

| (15) | För att avgöra om minikompressorer borde omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, undersökte man huruvida minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. I detta sammanhang bedömde man också utbytbarheten mellan minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden i unionen. Dessutom undersöktes om minikompressorer verkligen omfattades av och analyserades i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

För att avgöra om minikompressorer borde omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, undersökte man huruvida minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. I detta sammanhang bedömde man också utbytbarheten mellan minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden i unionen. Dessutom undersöktes om minikompressorer verkligen omfattades av och analyserades i den ursprungliga undersökningen.

2.   Grundläggande fysiska och tekniska egenskaper

| (16) | I den aktuella återupptagna undersökningen fastställdes det att minikompressorer består av en elektrisk motor som driver en pump som kontinuerligt trycker ut luft med varierande tryck via en ansluten luftslang. Minikompressorer har ingen tank, har normalt ingen tryckregulator och kan anslutas till ett 12 V-likströmsnätaggregat. De är relativt små och väger normalt inte mer än 2–3 kg eftersom de måste vara lätta att bära. Minikompressorer har en maximal drifttid (på normalt högst 20 minuter) och avger ett luftflöde på normalt högst 50 liter/minut. |
| --- | --- |

(16)

I den aktuella återupptagna undersökningen fastställdes det att minikompressorer består av en elektrisk motor som driver en pump som kontinuerligt trycker ut luft med varierande tryck via en ansluten luftslang. Minikompressorer har ingen tank, har normalt ingen tryckregulator och kan anslutas till ett 12 V-likströmsnätaggregat. De är relativt små och väger normalt inte mer än 2–3 kg eftersom de måste vara lätta att bära. Minikompressorer har en maximal drifttid (på normalt högst 20 minuter) och avger ett luftflöde på normalt högst 50 liter/minut.

| (17) | Förordningen om slutgiltig tull innehåller däremot, utöver definitionen i artikel 1 i den förordningen som återges i skäl 12 ovan, detaljerade uppgifter om övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden. I skäl 17 i förordningen om slutgiltig tull anges t.ex. följande: ”En kompressor består vanligtvis av en pump som drivs av en elektrisk motor, antingen direkt eller genom en bältesmekanism. I de flesta fall pumpas tryckluften in i en behållare och lämnar sedan behållaren via en tryckregulator och en gummislang. Kompressorer, särskilt stora sådana, har ibland hjul så att de blir mobila.” Tanken och tryckregulatorn i sådana kompressorer generar ett stabilt luftflöde. Sådana kompressorer är normalt relativt stora och väger minst 25 kg, och ofta mer. De är utformade för att drivas med växelström på minst 120 V, har ingen begränsad drifttid och avger ett luftflöde på upp till 2 000 liter/minut. |
| --- | --- |

(17)

Förordningen om slutgiltig tull innehåller däremot, utöver definitionen i artikel 1 i den förordningen som återges i skäl 12 ovan, detaljerade uppgifter om övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden. I skäl 17 i förordningen om slutgiltig tull anges t.ex. följande: ”En kompressor består vanligtvis av en pump som drivs av en elektrisk motor, antingen direkt eller genom en bältesmekanism. I de flesta fall pumpas tryckluften in i en behållare och lämnar sedan behållaren via en tryckregulator och en gummislang. Kompressorer, särskilt stora sådana, har ibland hjul så att de blir mobila.” Tanken och tryckregulatorn i sådana kompressorer generar ett stabilt luftflöde. Sådana kompressorer är normalt relativt stora och väger minst 25 kg, och ofta mer. De är utformade för att drivas med växelström på minst 120 V, har ingen begränsad drifttid och avger ett luftflöde på upp till 2 000 liter/minut.

| (18) | Därför dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av åtgärden inte har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

(18)

Därför dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av åtgärden inte har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper.

3.   Grundläggande användningsområden och utbytbarhet

| (19) | I den aktuella återupptagna undersökningen fastställdes att minikompressorer främst används inom bilindustrin och är avsedda för att pumpa upp däck, och att de ofta säljs som en del av reparationssatser för däck som även innehåller en tätningsmassa som kan pumpas in i ett punkterat däck. Vissa minikompressorer används också för hushållsbruk för att pumpa upp leksaker, bollar, luftmadrasser eller andra uppblåsbara föremål. |
| --- | --- |

(19)

I den aktuella återupptagna undersökningen fastställdes att minikompressorer främst används inom bilindustrin och är avsedda för att pumpa upp däck, och att de ofta säljs som en del av reparationssatser för däck som även innehåller en tätningsmassa som kan pumpas in i ett punkterat däck. Vissa minikompressorer används också för hushållsbruk för att pumpa upp leksaker, bollar, luftmadrasser eller andra uppblåsbara föremål.

| (20) | I skäl 19 i förordningen om slutgiltig tull anges däremot följande: ”Den berörda produkten används för tryckluftsdrivna redskap eller för sprayning, rengöring eller pumpning av däck och andra föremål.” Sådana kompressorer kan användas för vissa semiprofessionella verksamheter eller inom ”gör-det-själv”-segmentet för användning av tryckluftsdrivna redskap eller för sprayning, målning, eller rengöring. Dessa tillämpningar är möjliga tack vara ett stabilt reglerbart luftflöde. En sådan egenskap saknas i minikompressorer. |
| --- | --- |

(20)

I skäl 19 i förordningen om slutgiltig tull anges däremot följande: ”Den berörda produkten används för tryckluftsdrivna redskap eller för sprayning, rengöring eller pumpning av däck och andra föremål.” Sådana kompressorer kan användas för vissa semiprofessionella verksamheter eller inom ”gör-det-själv”-segmentet för användning av tryckluftsdrivna redskap eller för sprayning, målning, eller rengöring. Dessa tillämpningar är möjliga tack vara ett stabilt reglerbart luftflöde. En sådan egenskap saknas i minikompressorer.

| (21) | De uppgifter som samlats in visar att priset för minikompressorer normalt är mycket lägre än det för övriga kompressorer. Minikompressorer är avsedda för andra kunder och har andra distributionskanaler än övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden. Medan minikompressorer normalt säljs som en del av reparationssatser för däck (och ersätter reservhjulet), antingen tillsammans med en bil eller i särskilda butiker för biltillbehör, eller på stormarknader (för annan användning, t.ex. att pumpa upp leksaker), går det i allmänhet endast att få tag på övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden i särskilda butiker för hemmafixare. |
| --- | --- |

(21)

De uppgifter som samlats in visar att priset för minikompressorer normalt är mycket lägre än det för övriga kompressorer. Minikompressorer är avsedda för andra kunder och har andra distributionskanaler än övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden. Medan minikompressorer normalt säljs som en del av reparationssatser för däck (och ersätter reservhjulet), antingen tillsammans med en bil eller i särskilda butiker för biltillbehör, eller på stormarknader (för annan användning, t.ex. att pumpa upp leksaker), går det i allmänhet endast att få tag på övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden i särskilda butiker för hemmafixare.

| (22) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden har olika slutanvändningsområden, att de är avsedda för olika marknader och att de i princip inte är utbytbara. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden har olika slutanvändningsområden, att de är avsedda för olika marknader och att de i princip inte är utbytbara.

4.   Den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen

| (23) | Ingen av de parter som samarbetade i den ursprungliga undersökningen (tre EU-tillverkare, 14 exporterande tillverkare i Kina och en icke-närstående importör i EU) tillverkade eller sålde minikompressorer. Det framgår av den ursprungliga undersökningen att det vid den tidpunkten inte samlades in några relevanta uppgifter om minkompressorer. |
| --- | --- |

(23)

Ingen av de parter som samarbetade i den ursprungliga undersökningen (tre EU-tillverkare, 14 exporterande tillverkare i Kina och en icke-närstående importör i EU) tillverkade eller sålde minikompressorer. Det framgår av den ursprungliga undersökningen att det vid den tidpunkten inte samlades in några relevanta uppgifter om minkompressorer.

| (24) | Även om minikompressorer inte uttryckligen undantogs, verkar det således som att undersökningen vid den tidpunkten inte omfattade minikompressorer. |
| --- | --- |

(24)

Även om minikompressorer inte uttryckligen undantogs, verkar det således som att undersökningen vid den tidpunkten inte omfattade minikompressorer.

| (25) | Detta bekräftas även av ett uttalande från en av klagandena i den ursprungliga undersökningen. På förfrågan från kommissionen uppgav denna uttryckligen att man ansåg att minikompressorer inte borde ha omfattats av klagomålet och det följande antidumpningsförfarandet. |
| --- | --- |

(25)

Detta bekräftas även av ett uttalande från en av klagandena i den ursprungliga undersökningen. På förfrågan från kommissionen uppgav denna uttryckligen att man ansåg att minikompressorer inte borde ha omfattats av klagomålet och det följande antidumpningsförfarandet.

| (26) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer inte undersöktes inom ramen för den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(26)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer inte undersöktes inom ramen för den ursprungliga undersökningen.

D.   SLUTSATS OM PRODUKTDEFINITIONEN

| (27) | Ovanstående undersökningsresultat visar att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden inte har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De har olika användningsområden, är avsedda för olika marknader och är i princip inte utbytbara. Dessutom undersöktes inte minikompressorer inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Därför dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer är två olika produkter. |
| --- | --- |

(27)

Ovanstående undersökningsresultat visar att minikompressorer och övriga kompressorer som omfattas av den berörda åtgärden inte har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De har olika användningsområden, är avsedda för olika marknader och är i princip inte utbytbara. Dessutom undersöktes inte minikompressorer inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Därför dras slutsatsen att minikompressorer och övriga kompressorer är två olika produkter.

| (28) | Nästan alla parter som gav sig till känna i den aktuella återupptagna undersökningen yrkade på att minikompressorer borde undantas från produktdefinitionen för den ursprungliga åtgärden. |
| --- | --- |

(28)

Nästan alla parter som gav sig till känna i den aktuella återupptagna undersökningen yrkade på att minikompressorer borde undantas från produktdefinitionen för den ursprungliga åtgärden.

| (29) | Den unionstillverkare av minikompressorer som samarbetade i undersökningen framhöll däremot att den ursprungliga åtgärden omfattade de produkter man tillverkade och att den korrekt skyddade dess intressen. Denna tillverkare yrkade därför på att man borde ta ut en antidumpningstull på minikompressorer retroaktivt och även framöver, eftersom den skadevållande dumpningen av minikompressorer fortsätter. |
| --- | --- |

(29)

Den unionstillverkare av minikompressorer som samarbetade i undersökningen framhöll däremot att den ursprungliga åtgärden omfattade de produkter man tillverkade och att den korrekt skyddade dess intressen. Denna tillverkare yrkade därför på att man borde ta ut en antidumpningstull på minikompressorer retroaktivt och även framöver, eftersom den skadevållande dumpningen av minikompressorer fortsätter.

| (30) | I detta avseende ska det noteras att varken denna tillverkare eller någon annan tillverkare av minikompressorer samarbetade i den ursprungliga undersökningen. Dessutom, vilket anges i skäl 26 ovan, undersöktes inte minikompressorer vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen. Det noteras vidare att i enlighet med vad som fastställts i den aktuella undersökningen föreligger betydande skillnader mellan minikompressorer och kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen. De synpunkter som den nämnda unionstillverkaren av minikompressorer har lagt fram kan därför inte ändra undersökningsresultaten i den aktuella återupptagna undersökningen. |
| --- | --- |

(30)

I detta avseende ska det noteras att varken denna tillverkare eller någon annan tillverkare av minikompressorer samarbetade i den ursprungliga undersökningen. Dessutom, vilket anges i skäl 26 ovan, undersöktes inte minikompressorer vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen. Det noteras vidare att i enlighet med vad som fastställts i den aktuella undersökningen föreligger betydande skillnader mellan minikompressorer och kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen. De synpunkter som den nämnda unionstillverkaren av minikompressorer har lagt fram kan därför inte ändra undersökningsresultaten i den aktuella återupptagna undersökningen.

| (31) | När det gäller påståendet om fortsatt skadevållande dumpning av minikompressorer och ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, bör det noteras att (vilket förklaras i skälen 23–26 ovan) minikompressorer inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen, och att ett fastställande av huruvida skadevållande dumpning har skett eller sker inte kan behandlas i den aktuella återupptagna undersökningen, som är begränsad till ett tydliggörande av produktdefinitionen i den ursprungliga åtgärden. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller påståendet om fortsatt skadevållande dumpning av minikompressorer och ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, bör det noteras att (vilket förklaras i skälen 23–26 ovan) minikompressorer inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen, och att ett fastställande av huruvida skadevållande dumpning har skett eller sker inte kan behandlas i den aktuella återupptagna undersökningen, som är begränsad till ett tydliggörande av produktdefinitionen i den ursprungliga åtgärden.

| (32) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade EU-tillverkaren av minikompressorer återigen att det retroaktiva uteslutandet av minikompressorer från åtgärderna skulle resultera i en retroaktiv förstärkning av deras konkurrenter i Kina och att detta skulle snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(32)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade EU-tillverkaren av minikompressorer återigen att det retroaktiva uteslutandet av minikompressorer från åtgärderna skulle resultera i en retroaktiv förstärkning av deras konkurrenter i Kina och att detta skulle snedvrida konkurrensen.

| (33) | Det bör i detta avseende åter påpekas att kommissionen i den återupptagna undersökningen inte analyserade marknadssituationen för minikompressorer och inte heller hade för avsikt att göra det. Undersökningen syftade endast till att klargöra om minikompressorer skiljer sig från de kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen. Resultatet av undersökningen är inte menad att snedvrida en marknadssituation, utan att komma med ett klargörande när det gäller tillämpliga tullar. |
| --- | --- |

(33)

Det bör i detta avseende åter påpekas att kommissionen i den återupptagna undersökningen inte analyserade marknadssituationen för minikompressorer och inte heller hade för avsikt att göra det. Undersökningen syftade endast till att klargöra om minikompressorer skiljer sig från de kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen. Resultatet av undersökningen är inte menad att snedvrida en marknadssituation, utan att komma med ett klargörande när det gäller tillämpliga tullar.

| (34) | Efter meddelandet av uppgifter menade en samarbetsvillig importör att minikompressorer i själva verket bara är pumpar och att alla tullar på kompressorer per definition inte är tillämpliga på pumpar, som uttryckligen undantogs från produktdefinitionen i den ursprungliga åtgärden. |
| --- | --- |

(34)

Efter meddelandet av uppgifter menade en samarbetsvillig importör att minikompressorer i själva verket bara är pumpar och att alla tullar på kompressorer per definition inte är tillämpliga på pumpar, som uttryckligen undantogs från produktdefinitionen i den ursprungliga åtgärden.

| (35) | Det bör i detta avseende noteras att den aktuella återupptagna undersökningen inte ger något stöd för en sådan tolkning och att minikompressorer – ur en teknisk synvinkel – helt klart är kompressorer, eftersom de förflyttar luften från ett ställe till ett annat (liksom pumpar gör), men att de också komprimerar luften i det föremål som de är anslutna till. |
| --- | --- |

(35)

Det bör i detta avseende noteras att den aktuella återupptagna undersökningen inte ger något stöd för en sådan tolkning och att minikompressorer – ur en teknisk synvinkel – helt klart är kompressorer, eftersom de förflyttar luften från ett ställe till ett annat (liksom pumpar gör), men att de också komprimerar luften i det föremål som de är anslutna till.

| (36) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer (dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat) skiljer sig från de kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(36)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att minikompressorer (dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat) skiljer sig från de kompressorer som undersöktes i den ursprungliga undersökningen.

| (37) | Eftersom minikompressorer inte omfattades av den ursprungliga undersökningen, borde antidumpningstullen inte ha tillämpats på import av minikompressorer. Följaktligen bör den berörda åtgärdens tillämpningsområde tydliggöras retroaktivt genom en ändring av förordningen om slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom minikompressorer inte omfattades av den ursprungliga undersökningen, borde antidumpningstullen inte ha tillämpats på import av minikompressorer. Följaktligen bör den berörda åtgärdens tillämpningsområde tydliggöras retroaktivt genom en ändring av förordningen om slutgiltig tull.

E.   RETROAKTIV TILLÄMPNING

| (38) | Eftersom det aktuella återupptagandet av undersökningen är begränsat till ett tydliggörande av produktdefinitionen och eftersom minikompressorer inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och den påföljande antidumpningsåtgärden, anses det lämpligt att slutsatserna tillämpas från och med det datum då förordningen om slutgiltig tull trädde i kraft. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det aktuella återupptagandet av undersökningen är begränsat till ett tydliggörande av produktdefinitionen och eftersom minikompressorer inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och den påföljande antidumpningsåtgärden, anses det lämpligt att slutsatserna tillämpas från och med det datum då förordningen om slutgiltig tull trädde i kraft.

| (39) | Följaktligen bör eventuella slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med förordning (EG) nr 261/2008 på import av minikompressorer med ursprung i Kina återbetalas eller efterges. Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. För att undvika att de berörda importörerna inte skulle kunna begära en sådan återbetalning till följd av tidsfristerna i den lagstiftningen, om tidsfristerna har löpt ut före den dag eller löper ut den dag som den här förordningen offentliggörs eller, om de löper ut inom sex månader efter det datumet, bör de förlängas så att de kommer att löpa ut sex månader efter dagen för den här förordningens offentliggörande. |
| --- | --- |

(39)

Följaktligen bör eventuella slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med förordning (EG) nr 261/2008 på import av minikompressorer med ursprung i Kina återbetalas eller efterges. Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. För att undvika att de berörda importörerna inte skulle kunna begära en sådan återbetalning till följd av tidsfristerna i den lagstiftningen, om tidsfristerna har löpt ut före den dag eller löper ut den dag som den här förordningen offentliggörs eller, om de löper ut inom sex månader efter det datumet, bör de förlängas så att de kommer att löpa ut sex månader efter dagen för den här förordningens offentliggörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 261/2008 ska ersättas med följande:

”1.   Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av kolvkompressorer (dock ej kolvkompressorpumpar), med en kapacitet per minut av högst 2 kubikmeter, klassificerade enligt KN-nummer ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 och ex 8414 80 51 (Taric-nummer 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 och 8414805199) och med ursprung i Folkrepubliken Kina. Så kallade minikompressorer, dvs. kompressorer utan tank som kan anslutas till ett 12 V-nätaggregat och som hänförs till de ovan nämnda KN-numren, ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen.”

Artikel 2

För de varor som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 261/2008, i dess ändrade lydelse enligt denna förordning, ska den slutgiltiga antidumpningstull som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 261/2008 i dess ursprungliga lydelse återbetalas eller efterges.

Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. Om de tidsfrister som fastställs i artikel 236.2 i rådets förordning (EG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6) har löpt ut före den dag eller löper ut den dag som den här förordningen offentliggörs eller, om de löper ut inom sex månader efter det datumet, förlängs de härmed så att de kommer att löpa ut sex månader efter dagen för den här förordningens offentliggörande.

6

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och ska tillämpas retroaktivt från och med den 21 mars 2008.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2011.

På rådets vägnar

S. NOWAK

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 314, 21.12.2006, s. 2.

2

(3)  EUT L 81, 20.3.2008, s. 1.

3

(4)  EUT C 73, 23.3.2010, s. 39.

4

(5)  EUT C 98, 30.3.2011, s. 22.

5

(6)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

6

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1307/2011

av den 14 december 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 15 december 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1308/2011

av den 14 december 2011

om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och om avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter socker producerat utöver kvoten och avsett för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011/12

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 1240/2011 av den 30 november 2011 om undantagsåtgärder avseende utsläppande på unionsmarknaden av socker och isoglukos utöver kvoterna under regleringsåret 2011/12 (2), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | De kvantiteter som omfattas av licensansökningar för socker producerat utöver kvoten, som lämnats in under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och som anmälts till kommissionen överskrider den gräns som fastställs i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

De kvantiteter som omfattas av licensansökningar för socker producerat utöver kvoten, som lämnats in under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och som anmälts till kommissionen överskrider den gräns som fastställs i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011.

| (2) | Därför är det i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 nödvändigt att fastställa en tilldelningskoefficient som medlemsstaterna ska tillämpa på de kvantiteter som ingår i var och en av de anmälda licensansökningarna, att avslå ännu ej anmälda ansökningar och att avsluta ansökningsomgångarna. |
| --- | --- |

(2)

Därför är det i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 nödvändigt att fastställa en tilldelningskoefficient som medlemsstaterna ska tillämpa på de kvantiteter som ingår i var och en av de anmälda licensansökningarna, att avslå ännu ej anmälda ansökningar och att avsluta ansökningsomgångarna.

| (3) | För att detta ska kunna göras före utfärdandet av licenserna, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att detta ska kunna göras före utfärdandet av licenserna, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka licensansökningar för socker producerat utöver kvoten har lämnats in i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och anmälts till kommissionen ska multipliceras med en tilldelningskoefficient på 21,680216 %.

Ansökningar om licenser som lämnats in under perioden 8 december 2011–15 december 2011 avslås härmed.

Ansökningsperioderna för licenser ska avslutas från och med den 15 december 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1309/2011

av den 14 december 2011

om fastställande av en tilldelningskoefficient, avslag på nya ansökningar och avslutande av ansökningsperioden för tillgängliga kvantiteter isoglukos producerad utöver kvoten och avsedd för försäljning på unionsmarknaden till nedsatt överskottsavgift under regleringsåret 2011–2012

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 av den 30 november 2011 om undantagsåtgärder avseende utsläppande på unionsmarknaden av socker och isoglukos utöver kvoterna under regleringsåret 2011/2012 (2), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | De kvantiteter som omfattas av licensansökningar för isoglukos producerad utöver kvoten, som lämnats in under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och som anmälts till kommissionen överskrider den gräns som fastställs i artikel 1 i förordning (EU) nr 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

De kvantiteter som omfattas av licensansökningar för isoglukos producerad utöver kvoten, som lämnats in under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och som anmälts till kommissionen överskrider den gräns som fastställs i artikel 1 i förordning (EU) nr 1240/2011.

| (2) | Därför är det i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 nödvändigt att fastställa en tilldelningskoefficient som medlemsstaterna ska tillämpa på de kvantiteter som ingår i var och en av de anmälda licensansökningarna, att avslå ännu ej anmälda ansökningar och att avsluta ansökningsperioderna. |
| --- | --- |

(2)

Därför är det i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 nödvändigt att fastställa en tilldelningskoefficient som medlemsstaterna ska tillämpa på de kvantiteter som ingår i var och en av de anmälda licensansökningarna, att avslå ännu ej anmälda ansökningar och att avsluta ansökningsperioderna.

| (3) | För att detta ska kunna göras före utfärdandet av licenserna, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att detta ska kunna göras före utfärdandet av licenserna, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka licensansökningar om isoglukos producerad utöver kvoten har lämnats in i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1240/2011 under perioden 4 december 2011–7 december 2011 och anmälts till kommissionen ska multipliceras med en tilldelningskoefficient på 99,290780 %.

Ansökningar om licenser som lämnats in under perioden 8 december 2011–15 december 2011 avslås härmed.

Ansökningsperioderna för licenser ska avslutas från och med den 15 december 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

BESLUT

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/10

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK BiH/18/2011

av den 2 december 2011

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

(2011/836/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2004/570/Gusp av den 12 juli 2004 om Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp har rådet bemyndigat kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av befälhavaren över Europeiska unionens styrka. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2004/570/Gusp har rådet bemyndigat kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av befälhavaren över Europeiska unionens styrka.

| (2) | Genom beslut 2009/836/Gusp (2) utnämnde kommittén generalmajor Bernhard BAIR till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2009/836/Gusp (2) utnämnde kommittén generalmajor Bernhard BAIR till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina.

| (3) | EU:s operationschef har rekommenderat att utnämna brigadgeneral Robert BRIEGER till ny befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(3)

EU:s operationschef har rekommenderat att utnämna brigadgeneral Robert BRIEGER till ny befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina.

| (4) | EU:s militära kommitté har godkänt rekommendationen. |
| --- | --- |

(4)

EU:s militära kommitté har godkänt rekommendationen.

| (5) | I enlighet med artikel 5 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 5 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

| (6) | Den 12–13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato. |
| --- | --- |

(6)

Den 12–13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Brigadgeneral Robert BRIEGER utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina.

Artikel 2

Detta beslut får verkan den 6 december 2011.

Utfärdat i Bryssel den 2 december 2011.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

O. SKOOG

Ordförande

---

(1)  EUT L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  EUT L 299, 14.11.2009, s. 17.

2

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 12 december 2011

om ändring av beslut 2010/399/EU om undantagande från EU-finansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

[delgivet med nr K(2011) 9130]

(Endast den slovenska texten är giltig)

(2011/837/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 7.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2), särskilt artikel 31,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2010/399/EU (3) undantog kommissionen ett belopp på 2 280 860,00 euro från EU-finansiering för Slovenien; beloppet avsåg åtgärder för landsbygdsutveckling, miljöåtgärder inom jordbruket, åtgärder för mindre gynnade områden, för vilka beloppen ännu inte hade återkrävts från stödmottagarna per den 23 juni 2009. Beloppet hade beräknats på grundval av de uppgifter som Slovenien lämnat in till kommissionen. Slovenien informerades om att eventuella återkrav efter den 23 juni 2009 inte behövde deklareras eller återbetalas till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2010/399/EU (3) undantog kommissionen ett belopp på 2 280 860,00 euro från EU-finansiering för Slovenien; beloppet avsåg åtgärder för landsbygdsutveckling, miljöåtgärder inom jordbruket, åtgärder för mindre gynnade områden, för vilka beloppen ännu inte hade återkrävts från stödmottagarna per den 23 juni 2009. Beloppet hade beräknats på grundval av de uppgifter som Slovenien lämnat in till kommissionen. Slovenien informerades om att eventuella återkrav efter den 23 juni 2009 inte behövde deklareras eller återbetalas till kommissionen.

| (2) | I den slutliga utgiftsdeklaration och den slutliga betalningsansökan som Slovenien lämnade in till Europeiska kommissionen i samband med avslutandet av övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling tog Slovenien felaktigt med återkrävda belopp som omfattades av nämnda finansiella korrigering. På grundval av de belopp som meddelats av Slovenien antogs kommissionens beslut 2009/984/EU om fastställande för Tjeckien, Ungern och Slovenien av den slutlikvid som ska betalas ut eller återbetalas vid avslutandet av övergångsprogram för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (4). |
| --- | --- |

(2)

I den slutliga utgiftsdeklaration och den slutliga betalningsansökan som Slovenien lämnade in till Europeiska kommissionen i samband med avslutandet av övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling tog Slovenien felaktigt med återkrävda belopp som omfattades av nämnda finansiella korrigering. På grundval av de belopp som meddelats av Slovenien antogs kommissionens beslut 2009/984/EU om fastställande för Tjeckien, Ungern och Slovenien av den slutlikvid som ska betalas ut eller återbetalas vid avslutandet av övergångsprogram för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (4).

| (3) | Efter det att Slovenien hade tagit emot betalningskravet för den korrigering som görs i beslut 2010/399/EU meddelade Slovenien kommissionen att en del av korrigeringen redan hade gjorts genom beslut 2009/984/EU. Efter en grundlig genomgång och efter det att Sloveniens utbetalningsorgans certifieringsorgan bekräftat uppgifterna kunde man konstatera att det förelåg ett överskjutande belopp på 2 170 331,88 euro. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att Slovenien hade tagit emot betalningskravet för den korrigering som görs i beslut 2010/399/EU meddelade Slovenien kommissionen att en del av korrigeringen redan hade gjorts genom beslut 2009/984/EU. Efter en grundlig genomgång och efter det att Sloveniens utbetalningsorgans certifieringsorgan bekräftat uppgifterna kunde man konstatera att det förelåg ett överskjutande belopp på 2 170 331,88 euro.

| (4) | Slovenien är därför endast skyldig kommissionen för mellanskillnaden mellan den ursprungliga korrigeringen på 2 280 860 euro som anges i beslut 2010/399/EU och de återkravsbelopp på 2 170 331,88 euro som deklareras i beslut 2009/984/EU. Mellanskillnaden uppgår till 110 528,12 euro. Det ursprungliga betalningskravet kommer att ersättas av ett nytt betalningskrav avseende beloppet 110 528,12 euro. |
| --- | --- |

(4)

Slovenien är därför endast skyldig kommissionen för mellanskillnaden mellan den ursprungliga korrigeringen på 2 280 860 euro som anges i beslut 2010/399/EU och de återkravsbelopp på 2 170 331,88 euro som deklareras i beslut 2009/984/EU. Mellanskillnaden uppgår till 110 528,12 euro. Det ursprungliga betalningskravet kommer att ersättas av ett nytt betalningskrav avseende beloppet 110 528,12 euro.

| (5) | Beslut 2010/399/EU bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2010/399/EU bör därför rättas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Alla poster i bilagan till beslut 2010/399/EG som berör Slovenien ska ersättas med posterna i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2011.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 184, 17.7.2010, s. 6.

3

(4)  EUT L 338, 19.12.2009, s. 95.

4

---

BILAGA

BUDGETPOST 6500

| MS | Åtgärd | Räken-skapsår | Skäl | Typ av korrigering | % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling | 2005 | Sen tillämpning av förfarandena för verifikation och återkrav | En gång | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling | 2006 | Sen tillämpning av förfarandena för verifikation och återkrav | En gång | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Totalt för Slovenien | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

MS

Åtgärd

Räken-skapsår

Skäl

Typ av korrigering

%

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

SI

Övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling

2005

Sen tillämpning av förfarandena för verifikation och återkrav

En gång

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Övergångsprogrammet för landsbygdsutveckling

2006

Sen tillämpning av förfarandena för verifikation och återkrav

En gång

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Totalt för Slovenien

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 december 2011

om ändring av beslut 2008/855/EG vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr K(2011) 9128]

(Text av betydelse för EES)

(2011/838/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2008/855/EG av den 3 november 2008 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) föreskrivs vissa åtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i de medlemsstater eller regioner i dem som anges i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2008/855/EG av den 3 november 2008 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (3) föreskrivs vissa åtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i de medlemsstater eller regioner i dem som anges i bilagan till det beslutet.

| (2) | Beslut 2008/855/EG ska tillämpas till och med den 31 december 2011. Med tanke på sjukdomsläget, särskilt vad gäller vildsvin i vissa regioner i Bulgarien, Tyskland, Ungern och Rumänien, bör tillämpningsperioden för det beslutet förlängas till och med den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2008/855/EG ska tillämpas till och med den 31 december 2011. Med tanke på sjukdomsläget, särskilt vad gäller vildsvin i vissa regioner i Bulgarien, Tyskland, Ungern och Rumänien, bör tillämpningsperioden för det beslutet förlängas till och med den 31 december 2013.

| (3) | Beslut 2008/855/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2008/855/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 15 i beslut 2008/855/EG ska datumet ”den 31 december 2011” ersättas med ”den 31 december 2013”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EUT L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/14

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 532/09/KOL

av den 16 december 2009

om ändring, för sjuttiosjätte gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b,

MED BEAKTANDE av de procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd som övervakningsmyndigheten antog den 19 januari 1994 (4), och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Europeiska kommissionen offentliggjorde den 11 augusti 2009 ett meddelande om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan (5).

Meddelandet är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Det är nödvändigt att trygga en enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II under rubriken ”ALLMÄNT” i slutet av bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar de som antagits av kommissionen.

Övervakningsmyndigheten har rådfrågat Europeiska kommissionen i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 27 november 2009. Den har även rådfrågat Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 16 oktober 2009 (ref. nr. 533819, 533835 och 533836).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom införande av ett kapitel om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan. Texten till det nya kapitlet finns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2009.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Kristján Andri STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994 och offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1 och i EES-supplement nr 32, 3.9.1994, s. 1. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd. En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  EUT C 188, 11.8.2009, s. 6.

5

---

BILAGA

KRITERIER VID BEDÖMNINGEN AV FÖRENLIGHETEN AV STATLIGT STÖD FÖR ANSTÄLLNING AV ARBETSTAGARE MED SÄMRE FÖRUTSÄTTNINGAR OCH MED FUNKTIONSHINDER SOM OMFATTAS AV KRAVET PÅ INDIVIDUELL ANMÄLAN
   (1)

1   Inledning

| 1. | Ett par av målen för EES-avtalet och Eftastaterna är att främja sysselsättning och socialpolitik (2). Arbetslösheten, och särskilt strukturell arbetslöshet hos vissa kategorier av arbetstagare, är fortfarande ett problem i vissa delar av Eftastaterna. Statligt stöd i form av subventioner för lönekostnader, där lönekostnader betyder det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för sysselsättningen i fråga, nämligen a) bruttolön före skatt, b) obligatoriska avgifter (till exempel sociala avgifter) och c) kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar (lönesubventioner), kan ge företagen ytterligare incitament att öka sina sysselsättningsnivåer av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder. Syftet med sådant stöd är att uppmuntra till rekrytering från de kategorier av arbetstagare som stödet avser. |
| --- | --- |

1.

Ett par av målen för EES-avtalet och Eftastaterna är att främja sysselsättning och socialpolitik (2). Arbetslösheten, och särskilt strukturell arbetslöshet hos vissa kategorier av arbetstagare, är fortfarande ett problem i vissa delar av Eftastaterna. Statligt stöd i form av subventioner för lönekostnader, där lönekostnader betyder det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för sysselsättningen i fråga, nämligen a) bruttolön före skatt, b) obligatoriska avgifter (till exempel sociala avgifter) och c) kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar (lönesubventioner), kan ge företagen ytterligare incitament att öka sina sysselsättningsnivåer av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder. Syftet med sådant stöd är att uppmuntra till rekrytering från de kategorier av arbetstagare som stödet avser.

| 2. | I detta kapitel ges riktlinjer om de kriterier Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) kommer att tillämpa vid bedömningen av statligt stöd i form av lönesubventioner som ska anmälas individuellt i enlighet med artikel 6.1 h och i i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1j i bilaga XV till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget [allmän gruppundantagsförordning]) (3), anpassad till EES-avtalet i enlighet med protokoll 1 till detta (4) och nedan kallad den allmänna gruppundantagsförordningen). Dessa riktlinjer är tänkta att ge insyn i hur övervakningsmyndigheten resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

2.

I detta kapitel ges riktlinjer om de kriterier Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) kommer att tillämpa vid bedömningen av statligt stöd i form av lönesubventioner som ska anmälas individuellt i enlighet med artikel 6.1 h och i i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1j i bilaga XV till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget [allmän gruppundantagsförordning]) (3), anpassad till EES-avtalet i enlighet med protokoll 1 till detta (4) och nedan kallad den allmänna gruppundantagsförordningen). Dessa riktlinjer är tänkta att ge insyn i hur övervakningsmyndigheten resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet.

| 3. | Riktlinjerna ska tillämpas på statligt stöd i form av lönesubventioner för arbetstagare med sämre förutsättningar, arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar eller arbetstagare med funktionshinder enligt definitionerna i artikel 2.18, 2.19 och 2.20 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Varje individuell stödåtgärd – oavsett om den beviljas för särskilda ändamål eller grundar sig på en stödordning – kommer att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 5 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar (i fortsättningen gemensamt benämnda ”arbetstagare med sämre förutsättningar”) och 10 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med funktionshinder (5). |
| --- | --- |

3.

Riktlinjerna ska tillämpas på statligt stöd i form av lönesubventioner för arbetstagare med sämre förutsättningar, arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar eller arbetstagare med funktionshinder enligt definitionerna i artikel 2.18, 2.19 och 2.20 i den allmänna gruppundantagsförordningen. Varje individuell stödåtgärd – oavsett om den beviljas för särskilda ändamål eller grundar sig på en stödordning – kommer att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 5 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar (i fortsättningen gemensamt benämnda ”arbetstagare med sämre förutsättningar”) och 10 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med funktionshinder (5).

| 4. | De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte att tillämpas mekaniskt. Nivån på övervakningsmyndighetens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning beror på typen av ärende. |
| --- | --- |

4.

De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte att tillämpas mekaniskt. Nivån på övervakningsmyndighetens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning beror på typen av ärende.

2   Stödets positiva effekter

2.1   Förekomsten av ett mål i det gemensammas intresse

| 5. | Vissa kategorier av arbetstagare har särskilt svårt att finna arbete, eftersom arbetsgivarna anser dem vara mindre produktiva eller har fördomar om dem. Det som upplevs som lägre produktivitet eller reell lägre produktivitet kan bero på en brist på färsk arbetslivserfarenhet (till exempel unga arbetstagare, långtidsarbetslösa) eller på ett permanent funktionshinder. På grund av deras upplevda eller reella lägre produktivitet kommer dessa arbetstagare sannolikt att uteslutas från arbetsmarknaden om inte arbetsgivarna erbjuds kompensation för anställningarna. |
| --- | --- |

5.

Vissa kategorier av arbetstagare har särskilt svårt att finna arbete, eftersom arbetsgivarna anser dem vara mindre produktiva eller har fördomar om dem. Det som upplevs som lägre produktivitet eller reell lägre produktivitet kan bero på en brist på färsk arbetslivserfarenhet (till exempel unga arbetstagare, långtidsarbetslösa) eller på ett permanent funktionshinder. På grund av deras upplevda eller reella lägre produktivitet kommer dessa arbetstagare sannolikt att uteslutas från arbetsmarknaden om inte arbetsgivarna erbjuds kompensation för anställningarna.

| 6. | Det är socialt önskvärt att alla kategorier av arbetstagare integreras på arbetsmarknaden. Det innebär att en del av bruttonationalinkomsten kan omdistribueras till de kategorier av arbetstagare som berörs av åtgärden. Statligt stöd kan hjälpa arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder att träda in på arbetsmarknaden eller stanna på arbetsmarknaden genom att täcka de merkostnader som uppstår till följd av deras upplevda eller reella lägre produktivitet. |
| --- | --- |

6.

Det är socialt önskvärt att alla kategorier av arbetstagare integreras på arbetsmarknaden. Det innebär att en del av bruttonationalinkomsten kan omdistribueras till de kategorier av arbetstagare som berörs av åtgärden. Statligt stöd kan hjälpa arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder att träda in på arbetsmarknaden eller stanna på arbetsmarknaden genom att täcka de merkostnader som uppstår till följd av deras upplevda eller reella lägre produktivitet.

| 7. | Eftastaterna bör kunna visa att stödet behandlar ett mål i det gemensammas intresse. Vid sin bedömning tar övervakningsmyndigheten bland annat hänsyn till följande:






  a) | Antal och kategori av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden. |
| --- | --- | --- |

7.

Eftastaterna bör kunna visa att stödet behandlar ett mål i det gemensammas intresse. Vid sin bedömning tar övervakningsmyndigheten bland annat hänsyn till följande:

a)

Antal och kategori av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden.

| b) | Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen. |
| --- | --- |

b)

Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen.

| c) | Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå. |
| --- | --- |

c)

Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå.

| d) | Särskilt marginaliserade undergrupper inom de mer omfattande kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. |
| --- | --- |

d)

Särskilt marginaliserade undergrupper inom de mer omfattande kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder.

2.2   Statligt stöd är ett lämpligt politiskt instrument

| 8. | Statligt stöd i form av lönesubventioner är inte det enda politiska instrument som Eftastaterna har tillgång till för att främja anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. I själva verket kan Eftastaterna använda allmänna stödåtgärder som en minskning av beskattningen på arbete och sociala kostnader, ökade investeringar i utbildning, åtgärder för att ge vägledning och rådgivning, bistånd och utbildning för arbetslösa och förbättringar i arbetslagstiftningen. |
| --- | --- |

8.

Statligt stöd i form av lönesubventioner är inte det enda politiska instrument som Eftastaterna har tillgång till för att främja anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. I själva verket kan Eftastaterna använda allmänna stödåtgärder som en minskning av beskattningen på arbete och sociala kostnader, ökade investeringar i utbildning, åtgärder för att ge vägledning och rådgivning, bistånd och utbildning för arbetslösa och förbättringar i arbetslagstiftningen.

| 9. | Om Eftastaten har övervägt andra politiska alternativ, men kan visa övervakningsmyndigheten vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett visst företag, anses den avsedda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna åtgärden som Eftastaten kan ha gjort. |
| --- | --- |

9.

Om Eftastaten har övervägt andra politiska alternativ, men kan visa övervakningsmyndigheten vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett visst företag, anses den avsedda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna åtgärden som Eftastaten kan ha gjort.

2.3   Stödets stimulanseffekt och nödvändighet

| 10. | Statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till en nettoökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder i det berörda företaget. Nyligen rekryterade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder bör bara tillsätta nyskapade tjänster eller tjänster som blivit lediga till följd av frivillig uppsägning, funktionshinder, ålderspension, frivillig arbetstidsminskning eller avsked på grund av försummelse. Tjänster som blivit vakanta på grund av friställningar ska inte tillsättas med subventionerade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder. Statligt stöd kan således inte användas för att ersätta arbetstagare för vilka stödmottagaren inte längre mottar stöd och som därför har avskedats. |
| --- | --- |

10.

Statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till en nettoökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder i det berörda företaget. Nyligen rekryterade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder bör bara tillsätta nyskapade tjänster eller tjänster som blivit lediga till följd av frivillig uppsägning, funktionshinder, ålderspension, frivillig arbetstidsminskning eller avsked på grund av försummelse. Tjänster som blivit vakanta på grund av friställningar ska inte tillsättas med subventionerade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder. Statligt stöd kan således inte användas för att ersätta arbetstagare för vilka stödmottagaren inte längre mottar stöd och som därför har avskedats.

| 11. | Eftastaterna bör kunna påvisa för övervakningsmyndigheten att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda Eftastaten innan arbetstagare från de berörda kategorierna anställs. Därefter måste Eftastaten kunna påvisa att stödet betalas med avseende på en arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder, i ett företag där en rekrytering inte skulle ha ägt rum utan stödet. |
| --- | --- |

11.

Eftastaterna bör kunna påvisa för övervakningsmyndigheten att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda Eftastaten innan arbetstagare från de berörda kategorierna anställs. Därefter måste Eftastaten kunna påvisa att stödet betalas med avseende på en arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder, i ett företag där en rekrytering inte skulle ha ägt rum utan stödet.

| 12. | Vid sin bedömning tar övervakningsmyndigheten bland annat hänsyn till följande:






  a) | Stödmottagarens interna dokument om lönekostnader för de kategorier arbetstagare som berörs och för två scenarion: med stöd och utan stöd. |
| --- | --- | --- |

12.

Vid sin bedömning tar övervakningsmyndigheten bland annat hänsyn till följande:

a)

Stödmottagarens interna dokument om lönekostnader för de kategorier arbetstagare som berörs och för två scenarion: med stöd och utan stöd.

| b) | Befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna. |
| --- | --- |

b)

Befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna.

| c) | Årlig omsättning av de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden. |
| --- | --- |

c)

Årlig omsättning av de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden.

2.4   Stödets proportionalitet

| 13. | Eftastaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med stödet.
  Eftastaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger merkostnaderna netto för att anställa de kategorier av arbetstagare som stödet avser jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder (6).
  Stödnivåerna får i inget fall överstiga dem som fastställs i artikel 40 (7) och 41 (8) i den allmänna gruppundantagsförordningen. De stödberättigande kostnaderna, för vilka stödnivåer gäller, måste beräknas i enlighet med artiklarna 40 (9) och 41 (10) i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

13.

Eftastaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med stödet.

Eftastaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger merkostnaderna netto för att anställa de kategorier av arbetstagare som stödet avser jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder (6).

Stödnivåerna får i inget fall överstiga dem som fastställs i artikel 40 (7) och 41 (8) i den allmänna gruppundantagsförordningen. De stödberättigande kostnaderna, för vilka stödnivåer gäller, måste beräknas i enlighet med artiklarna 40 (9) och 41 (10) i den allmänna gruppundantagsförordningen.

3   Stödets negativa effekter

| 14. | Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig. I vissa fall kan ett stöd, även när det är nödvändigt och proportionerligt för att ett givet företag ska öka antalet anställda netto av de kategorier arbetstagare som stödet avser, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför övervakningsmyndigheten en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende på stödets utformning och egenskaperna hos de berörda marknaderna (11). |
| --- | --- |

14.

Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig. I vissa fall kan ett stöd, även när det är nödvändigt och proportionerligt för att ett givet företag ska öka antalet anställda netto av de kategorier arbetstagare som stödet avser, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför övervakningsmyndigheten en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende på stödets utformning och egenskaperna hos de berörda marknaderna (11).

| 15. | Följande inslag i utformningen av stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridningen:






  a) | Selektivitet. |
| --- | --- | --- |

15.

Följande inslag i utformningen av stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridningen:

a)

Selektivitet.

| b) | Stödets storlek. |
| --- | --- |

b)

Stödets storlek.

| c) | Upprepning av stödet och dess varaktighet. |
| --- | --- |

c)

Upprepning av stödet och dess varaktighet.

| d) | Stödets effekter på företagets kostnader. |
| --- | --- |

d)

Stödets effekter på företagets kostnader.

| 16. | En stödordning som används för att stimulera företag i allmänhet i en Eftastat att anställa arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges ett enskilt företag för särskilda ändamål för att ge det möjlighet att öka sin anställning av en viss kategori av arbetstagare. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga. Snedvridningen blir ännu större om lönekostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna. |
| --- | --- |

16.

En stödordning som används för att stimulera företag i allmänhet i en Eftastat att anställa arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges ett enskilt företag för särskilda ändamål för att ge det möjlighet att öka sin anställning av en viss kategori av arbetstagare. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga. Snedvridningen blir ännu större om lönekostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna.

| 17. | Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer övervakningsmyndigheten bland annat överväga följande:






  a) | Marknadens struktur. |
| --- | --- | --- |

17.

Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer övervakningsmyndigheten bland annat överväga följande:

a)

Marknadens struktur.

| b) | Sektorns eller branschens egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Sektorns eller branschens egenskaper.

| c) | Situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

c)

Situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden.

| 18. | Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (12), produktdifferentieringens omfattning (13), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (14). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (15) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet. |
| --- | --- |

18.

Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (12), produktdifferentieringens omfattning (13), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (14). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (15) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet.

| 19. | Övervakningsmyndigheten kommer också att fästa avseende vid sektorns egenskaper, såsom eventuell överkapacitet och om branschens marknader är växande (16), mogna eller på nedgång. Förekomsten av överkapacitet eller mogna marknader i en bransch kan till exempel öka risken för att stöd leder till ineffektivitet och förskjutning av produktion bland företag som inte har subventionerade arbetstagare. |
| --- | --- |

19.

Övervakningsmyndigheten kommer också att fästa avseende vid sektorns egenskaper, såsom eventuell överkapacitet och om branschens marknader är växande (16), mogna eller på nedgång. Förekomsten av överkapacitet eller mogna marknader i en bransch kan till exempel öka risken för att stöd leder till ineffektivitet och förskjutning av produktion bland företag som inte har subventionerade arbetstagare.

| 20. | Slutligen kommer åtgärden i fråga att bedömas mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden, dvs. arbetslöshetsnivåer och sysselsättningsnivåer, lönenivåer och arbetslagstiftning. |
| --- | --- |

20.

Slutligen kommer åtgärden i fråga att bedömas mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden, dvs. arbetslöshetsnivåer och sysselsättningsnivåer, lönenivåer och arbetslagstiftning.

| 21. | Lönesubventioner leder i vissa fall till sådana snedvridningar av konkurrensen som diskuteras i punkterna 22–27. |
| --- | --- |

21.

Lönesubventioner leder i vissa fall till sådana snedvridningar av konkurrensen som diskuteras i punkterna 22–27.

Substitution och förskjutningseffekt

| 22. | Substitutionseffekten avser en situation där tjänster som ges till en viss kategori av arbetstagare ersätter tjänster för andra kategorier. En lönesubvention som avser en särskild undergrupp av arbetstagare delar upp arbetskraften i subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare och kan leda till att företagen ersätter icke-subventionerade arbetstagare med subventionerade arbetstagare. Detta inträffar på grund av att de relativa lönekostnaderna för subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare ändras (17). |
| --- | --- |

22.

Substitutionseffekten avser en situation där tjänster som ges till en viss kategori av arbetstagare ersätter tjänster för andra kategorier. En lönesubvention som avser en särskild undergrupp av arbetstagare delar upp arbetskraften i subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare och kan leda till att företagen ersätter icke-subventionerade arbetstagare med subventionerade arbetstagare. Detta inträffar på grund av att de relativa lönekostnaderna för subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare ändras (17).

| 23. | Eftersom företag som anställer subventionerade arbetstagare konkurrerar om varor och tjänster på samma marknader som de som inte anställer subventionerade arbetstagare, kan lönesubventionerna bidra till en minskning av arbetstillfällen på andra ställen inom näringslivet. Denna situation inträffar när ett företag med subventionerade arbetstagare ökar produktionen, men förskjuter produktionen bland företag som inte har subventionerade arbetstagare och resultatet blir att stödet tränger ut icke-subventionerad sysselsättning. |
| --- | --- |

23.

Eftersom företag som anställer subventionerade arbetstagare konkurrerar om varor och tjänster på samma marknader som de som inte anställer subventionerade arbetstagare, kan lönesubventionerna bidra till en minskning av arbetstillfällen på andra ställen inom näringslivet. Denna situation inträffar när ett företag med subventionerade arbetstagare ökar produktionen, men förskjuter produktionen bland företag som inte har subventionerade arbetstagare och resultatet blir att stödet tränger ut icke-subventionerad sysselsättning.

Inträde på och utträde från marknaden

| 24. | Lönekostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stödet får en positiv effekt på sysselsättningen och inte bara gör det möjligt för företagen att minska de kostnader som de annars skulle ha fått bära. Lönesubventioner minskar de löpande produktionskostnaderna och gör därmed ett inträde mer attraktivt och gör det möjligt för företag med i övrigt dåliga kommersiella utsikter att träda in på en marknad eller införa nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter. |
| --- | --- |

24.

Lönekostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stödet får en positiv effekt på sysselsättningen och inte bara gör det möjligt för företagen att minska de kostnader som de annars skulle ha fått bära. Lönesubventioner minskar de löpande produktionskostnaderna och gör därmed ett inträde mer attraktivt och gör det möjligt för företag med i övrigt dåliga kommersiella utsikter att träda in på en marknad eller införa nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter.

| 25. | Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det bedriver verksamhet. Lönesubventioner kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för ett företag att stanna kvar på marknaden under en längre tidsperiod, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas lämna marknaden. |
| --- | --- |

25.

Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det bedriver verksamhet. Lönesubventioner kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för ett företag att stanna kvar på marknaden under en längre tidsperiod, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas lämna marknaden.

Investeringsincitament

| 26. | På de marknader där lönesubventioner beviljas uppmuntras inte företagen att konkurrera och kan minska sina investeringar och försök att öka effektivitet och innovation. Stödmottagaren kan komma att senarelägga införandet av nya mindre arbetsintensiva tekniker på grund av de ändrade relativa kostnaderna för arbetsintensiva och teknikintensiva produktionsmetoder. Tillverkare av konkurrerande eller kompletterande produkter kan också minska eller senarelägga sina investeringar. Följaktligen kommer den totala investeringsnivån i den berörda branschen att minska. |
| --- | --- |

26.

På de marknader där lönesubventioner beviljas uppmuntras inte företagen att konkurrera och kan minska sina investeringar och försök att öka effektivitet och innovation. Stödmottagaren kan komma att senarelägga införandet av nya mindre arbetsintensiva tekniker på grund av de ändrade relativa kostnaderna för arbetsintensiva och teknikintensiva produktionsmetoder. Tillverkare av konkurrerande eller kompletterande produkter kan också minska eller senarelägga sina investeringar. Följaktligen kommer den totala investeringsnivån i den berörda branschen att minska.

Effekter på handelsflödena

| 27. | Lönesubventioner inom en särskild region kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts till de regioner där sådant stöd beviljas. |
| --- | --- |

27.

Lönesubventioner inom en särskild region kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts till de regioner där sådant stöd beviljas.

4   Avvägning och beslut

| 28. | Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall för alla individuella stödåtgärder. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer övervakningsmyndigheten dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder övervakningsmyndigheten kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen. |
| --- | --- |

28.

Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall för alla individuella stödåtgärder. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer övervakningsmyndigheten dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder övervakningsmyndigheten kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen.

| 29. | Övervakningsmyndigheten kommer sannolikt att inta en positivare hållning och därför godta en högre nivå av snedvridning av konkurrensen om stödet är nödvändigt och välriktat för att nå stödets målsättning och om det begränsas till merkostnaderna netto för att kompensera för den lägre produktiviteten för den kategori arbetstagare som omfattas av åtgärden. |
| --- | --- |

29.

Övervakningsmyndigheten kommer sannolikt att inta en positivare hållning och därför godta en högre nivå av snedvridning av konkurrensen om stödet är nödvändigt och välriktat för att nå stödets målsättning och om det begränsas till merkostnaderna netto för att kompensera för den lägre produktiviteten för den kategori arbetstagare som omfattas av åtgärden.

---

(1)  Detta kapitel motsvarar meddelandet från Europeiska kommissionen med rubriken ”Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan” (EUT C 188, 11.8.2009, s. 6).

(2)  Artikel 66 och följande i EES-avtalet samt artikel 5 (Socialpolitik) i protokoll 31 till EES-avtalet.

(3)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  Se även gemensamma EES-kommitténs beslut nr 120/2008,7.11.2008 (EUT L 339, 18.12.2008, s. 111 och EES-supplement nr 79, 18.12.2008, s. 20). Beslutet trädde i kraft den 8 november 2008.

(5)  På grund av sin specifika natur kommer individuella stödåtgärder som tillämpas som kompensation för merkostnaderna för att anställa arbetstagare med funktionshinder och merkostnaderna för sociala företag vilkas bidragsekvivalent överstiger 10 miljoner EUR per företag och år att bedömas på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet. För särskilt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar som understiger 5 miljoner EUR och särskilt stöd för anställning av arbetstagare med funktionshinder som understiger 10 miljoner EUR kommer övervakningsmyndigheten i tillämpliga delar att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer, om än på ett mindre detaljerat sätt.

(6)  I merkostnaderna netto tas hänsyn till de kostnader som motsvarar anställningen av de målriktade kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder (t.ex. på grund av lägre produktivitet) och de fördelar som stödmottagaren får från denna anställning (t.ex. en förbättrad image för företaget).

(7)  Stödnivån för arbetstagare med sämre förutsättningar får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna.

(8)  Stödnivån för arbetstagare med funktionshinder får inte överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna.

(9)  För anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under en period om högst tolv månader efter rekryteringen. Om emellertid den aktuella arbetstagaren tillhör kategorin arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under en period på högst 24 månader efter rekryteringen.

(10)  För anställning av arbetstagare med funktionshinder är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under hela den tid då arbetstagaren med funktionshinder är anställd.

(11)  Ett flertal marknader kan påverkas av stödet, eftersom stödets inverkan inte med nödvändighet begränsas till de marknader där stödmottagaren är verksam utan kan sträcka sig till andra marknader som till exempel insatsvarumarknader.

(12)  Företagets storlek kan uttryckas i såväl marknadsandelar som omsättning eller sysselsättning.

(13)  Ju lägre nivå på produktdifferentieringen, desto större effekt får stödet på konkurrenternas vinster.

(14)  Vissa marknader kan dock vara konkurrenskraftiga trots att de har få företag.

(15)  Beviljandet av stöd kan dock ibland bidra till att företag tar sig över inträdeshindren och ger nya företag möjlighet att träda in på en marknad.

(16)  Förekomsten av växande marknader leder vanligtvis till att stödet får en mindre uttalad effekt på konkurrenterna.

(17)  Denna substitutionseffekt beror på efterfrågeelasticiteten på arbetskraft, både på subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/20

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 57/11/KOL

av den 2 mars 2011

om ändring, för åttioandra gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införandet av ett nytt kapitel om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61,

MED BEAKTANDE av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b, och av följande skäl:

ENLIGT artikel 24 i övervakningsavtalet ska myndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

ENLIGT artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska myndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om myndigheten anser det nödvändigt.

DEN 1 december 2010 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (1).

MEDDELANDET är också av betydelse för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i överensstämmelse med målet att uppnå homogenitet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

ENLIGT PUNKT II under rubriken ”ALLMÄNT” på sidan 11 bilaga XV till EES-avtalet ska myndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR SAMRÅTT med Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR RÅDFRÅGAT Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 10 februari 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom införandet av ett nytt kapitel om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen.

Texten till det nya kapitlet finns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 2 mars 2011.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 329, 7.12.2010, s. 7.

1

---

BILAGA

TILLÄMPNING, FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 2011, AV REGLERNA OM STATLIGT STÖD PÅ STÖDÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR BANKER MED ANLEDNING AV FINANSKRISEN

1.   Inledning

| 1. | Sedan den globala finanskrisen började hösten 2008 har Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) antagit fyra uppsättningar riktlinjer (1) som innehåller detaljerad vägledning om när statligt stöd till finansinstitut (2) kan anses uppfylla kraven i artikel 61.3 b i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet). Kapitlen i fråga i riktlinjerna är tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) (bankriktlinjerna), rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen (4) (riktlinjerna för rekapitalisering), behandlingen av värdeminskade tillgångar inom EES banksektor (5) (riktlinjerna om värdeminskade tillgångar) och återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (6) (riktlinjerna om omstrukturering). Tre av dessa fyra riktlinjer, bankriktlinjerna, riktlinjerna för rekapitalisering och riktlinjerna om värdeminskade tillgångar, anger på vilka villkor de viktigaste typerna av stöd som Eftastaterna beviljar – skuldgarantier, rekapitalisering och åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar – uppfyller villkoren, medan riktlinjerna om omstrukturering anger vilka särskilda kännetecken en omstruktureringsplan (eller en lönsamhetsplan) måste ha i det specifika sammanhang där krisrelaterat statligt stöd ges till finansinstitut på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet. |
| --- | --- |

1.

Sedan den globala finanskrisen började hösten 2008 har Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) antagit fyra uppsättningar riktlinjer (1) som innehåller detaljerad vägledning om när statligt stöd till finansinstitut (2) kan anses uppfylla kraven i artikel 61.3 b i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet). Kapitlen i fråga i riktlinjerna är tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) (bankriktlinjerna), rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen (4) (riktlinjerna för rekapitalisering), behandlingen av värdeminskade tillgångar inom EES banksektor (5) (riktlinjerna om värdeminskade tillgångar) och återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (6) (riktlinjerna om omstrukturering). Tre av dessa fyra riktlinjer, bankriktlinjerna, riktlinjerna för rekapitalisering och riktlinjerna om värdeminskade tillgångar, anger på vilka villkor de viktigaste typerna av stöd som Eftastaterna beviljar – skuldgarantier, rekapitalisering och åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar – uppfyller villkoren, medan riktlinjerna om omstrukturering anger vilka särskilda kännetecken en omstruktureringsplan (eller en lönsamhetsplan) måste ha i det specifika sammanhang där krisrelaterat statligt stöd ges till finansinstitut på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet.

| 2. | I samtliga fyra kapitel i riktlinjerna betonas det att sådana stödåtgärder endast kan godkännas temporärt. I varje riktlinje anges det att sådana stödåtgärder endast kan vara berättigade som en nödåtgärd mot de aldrig tidigare skådade påfrestningarna på finansmarknaderna och endast så länge som dessa exceptionella omständigheter råder. Riktlinjerna om omstrukturering omfattar omstruktureringsstöd som anmälts senast den 31 december 2010, medan ingen tidsfrist fastställs i de övriga riktlinjerna. |
| --- | --- |

2.

I samtliga fyra kapitel i riktlinjerna betonas det att sådana stödåtgärder endast kan godkännas temporärt. I varje riktlinje anges det att sådana stödåtgärder endast kan vara berättigade som en nödåtgärd mot de aldrig tidigare skådade påfrestningarna på finansmarknaderna och endast så länge som dessa exceptionella omständigheter råder. Riktlinjerna om omstrukturering omfattar omstruktureringsstöd som anmälts senast den 31 december 2010, medan ingen tidsfrist fastställs i de övriga riktlinjerna.

| 3. | I dessa riktlinjer anges parametrarna för temporärt godkännande av krisrelaterat stöd till banker från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

3.

I dessa riktlinjer anges parametrarna för temporärt godkännande av krisrelaterat stöd till banker från och med den 1 januari 2011.

2.   Fortsatt tillämpning av artikel 61.3 b i EES-avtalet och förlängd giltighet av riktlinjerna om omstrukturering

| 4. | Den rättsliga grunden för myndighetens riktlinjer om krisrelaterat bankstöd och samtliga enskilda beslut om stödåtgärder och stödordningar som faller inom tillämpningsområdet för de nämnda riktlinjerna är artikel 61.3 b i EES-avtalet, som undantagsvis tillåter stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi. I krisens mest akuta skede uppfylldes villkoret om en allvarlig störning utan tvivel i hela EES-området på grund av de ovanligt stora påfrestningarna på finansmarknaderna, vilka senare förenades med en osedvanligt kraftig nedgång i realekonomin. |
| --- | --- |

4.

Den rättsliga grunden för myndighetens riktlinjer om krisrelaterat bankstöd och samtliga enskilda beslut om stödåtgärder och stödordningar som faller inom tillämpningsområdet för de nämnda riktlinjerna är artikel 61.3 b i EES-avtalet, som undantagsvis tillåter stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i en Eftastats ekonomi. I krisens mest akuta skede uppfylldes villkoret om en allvarlig störning utan tvivel i hela EES-området på grund av de ovanligt stora påfrestningarna på finansmarknaderna, vilka senare förenades med en osedvanligt kraftig nedgång i realekonomin.

| 5. | Den ekonomiska återhämtningen som långsamt har ägt rum sedan början av 2010 har utvecklat sig något snabbare än vad som förväntades tidigare under 2010. Medan återhämtningen fortfarande är skör och ojämnt fördelad i EES-området, visar vissa Eftastater en modest eller till och med en mer robust tillväxt. Härtill kommer att banksektorns hälsa, trots några svaga punkter, allmänt sett har förbättrats jämfört med situationen för ett år sedan. Därför är det inte längre lika självklart som under krisens tidigare skeden att det finns en allvarlig störning av ekonomin i Eftastaterna. Myndigheten är medveten om denna utveckling men anser ändå, av de skäl som redovisas i dessa riktlinjer, att villkoren för att statligt stöd ska godkännas enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet är uppfyllda med tanke på de senaste förnyade tecknen på stress på finansmarknaderna och risken för mer omfattande negativa spridningseffekter. |
| --- | --- |

5.

Den ekonomiska återhämtningen som långsamt har ägt rum sedan början av 2010 har utvecklat sig något snabbare än vad som förväntades tidigare under 2010. Medan återhämtningen fortfarande är skör och ojämnt fördelad i EES-området, visar vissa Eftastater en modest eller till och med en mer robust tillväxt. Härtill kommer att banksektorns hälsa, trots några svaga punkter, allmänt sett har förbättrats jämfört med situationen för ett år sedan. Därför är det inte längre lika självklart som under krisens tidigare skeden att det finns en allvarlig störning av ekonomin i Eftastaterna. Myndigheten är medveten om denna utveckling men anser ändå, av de skäl som redovisas i dessa riktlinjer, att villkoren för att statligt stöd ska godkännas enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet är uppfyllda med tanke på de senaste förnyade tecknen på stress på finansmarknaderna och risken för mer omfattande negativa spridningseffekter.

| 6. | De förnyade spänningarna på marknaderna för statsskuld visar tydligt hur lättrörliga finansmarknaderna fortsatt är. Den höga nivån av ömsesidigt beroende och ömsesidiga kopplingar inom finanssektorn i EES-området har gett upphov till oro för smittrisk på marknaden. Den höga graden av instabilitet på finansmarknaderna och osäkerheten om de ekonomiska utsikterna gör det motiverat att ha kvar ett skyddsnät i form av en möjlighet för Eftastaterna att göra gällande att de har behov av krisrelaterade stödåtgärder på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet. |
| --- | --- |

6.

De förnyade spänningarna på marknaderna för statsskuld visar tydligt hur lättrörliga finansmarknaderna fortsatt är. Den höga nivån av ömsesidigt beroende och ömsesidiga kopplingar inom finanssektorn i EES-området har gett upphov till oro för smittrisk på marknaden. Den höga graden av instabilitet på finansmarknaderna och osäkerheten om de ekonomiska utsikterna gör det motiverat att ha kvar ett skyddsnät i form av en möjlighet för Eftastaterna att göra gällande att de har behov av krisrelaterade stödåtgärder på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet.

| 7. | Därför är det nödvändigt att bankriktlinjerna, riktlinjerna för rekapitalisering och riktlinjerna om värdeminskade tillgångar, i vilka det ges vägledning om när krisrelaterat stöd till banker (främst i form av statliga garantier, rekapitaliseringar och åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar), kan anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet, också tillämpas efter den 31 december 2010. Enligt samma resonemang måste också riktlinjerna om omstrukturering – som gäller uppföljningen av sådana stödåtgärder – fortsätta att gälla efter detta datum. Riktlinjerna om omstrukturering – de enda av de fyra riktlinjerna som löper ut ett visst datum, den 31 december 2010 – bör därför förlängas så att det omfattar omstruktureringsstöd som anmälts senast den 31 december 2011. |
| --- | --- |

7.

Därför är det nödvändigt att bankriktlinjerna, riktlinjerna för rekapitalisering och riktlinjerna om värdeminskade tillgångar, i vilka det ges vägledning om när krisrelaterat stöd till banker (främst i form av statliga garantier, rekapitaliseringar och åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar), kan anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet, också tillämpas efter den 31 december 2010. Enligt samma resonemang måste också riktlinjerna om omstrukturering – som gäller uppföljningen av sådana stödåtgärder – fortsätta att gälla efter detta datum. Riktlinjerna om omstrukturering – de enda av de fyra riktlinjerna som löper ut ett visst datum, den 31 december 2010 – bör därför förlängas så att det omfattar omstruktureringsstöd som anmälts senast den 31 december 2011.

| 8. | Riktlinjerna måste dock ändras som förberedelse inför övergången till den ordning som ska komma efter krisen. Samtidigt måste nya, permanenta regler om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av banker under normala marknadsförhållanden utarbetas och de bör, om marknadsförhållandena tillåter det, gälla från och med den 1 januari 2012. Det eventuella fortsatta behovet av krisbetingat, extraordinärt statligt stöd till finanssektorn måste prövas med det målet i åtanke. Behovet måste tillgodoses genom att villkoren för när sådant stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden fastställs på ett sätt som utgör den bästa förberedelsen inför det nya system för undsättning och omstrukturering av banker som grundar sig på artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

8.

Riktlinjerna måste dock ändras som förberedelse inför övergången till den ordning som ska komma efter krisen. Samtidigt måste nya, permanenta regler om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av banker under normala marknadsförhållanden utarbetas och de bör, om marknadsförhållandena tillåter det, gälla från och med den 1 januari 2012. Det eventuella fortsatta behovet av krisbetingat, extraordinärt statligt stöd till finanssektorn måste prövas med det målet i åtanke. Behovet måste tillgodoses genom att villkoren för när sådant stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden fastställs på ett sätt som utgör den bästa förberedelsen inför det nya system för undsättning och omstrukturering av banker som grundar sig på artikel 61.3 c i EES-avtalet.

3.   Framsteg i utträdesprocessen

| 9. | Att stödåtgärder enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet fortsätter att stå till förfogande med anledning av de exceptionella marknadsförhållandena bör inte hindra processen att avveckla tillfälliga extraordinära stödåtgärder till förmån för banker. Vid sitt möte den 2 december 2009 ansåg rådet för ekonomiska och finansiella frågor i sina slutsatser att en strategi för utfasning av stödåtgärder måste utarbetas som är transparent och korrekt samordnad mellan EU-medlemsstaterna så att negativa spridningseffekter kan undvikas, samtidigt som hänsyn tas till att omständigheterna är olika i olika EU-medlemsstater (7). I slutsatserna anges vidare att utfasningen av de olika formerna av bankstöd i princip ska börja med att man avvecklar statliga garantiordningar, uppmuntrar sunda banker att avveckla stödet och förmår andra banker att ta itu med sina svagheter. |
| --- | --- |

9.

Att stödåtgärder enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet fortsätter att stå till förfogande med anledning av de exceptionella marknadsförhållandena bör inte hindra processen att avveckla tillfälliga extraordinära stödåtgärder till förmån för banker. Vid sitt möte den 2 december 2009 ansåg rådet för ekonomiska och finansiella frågor i sina slutsatser att en strategi för utfasning av stödåtgärder måste utarbetas som är transparent och korrekt samordnad mellan EU-medlemsstaterna så att negativa spridningseffekter kan undvikas, samtidigt som hänsyn tas till att omständigheterna är olika i olika EU-medlemsstater (7). I slutsatserna anges vidare att utfasningen av de olika formerna av bankstöd i princip ska börja med att man avvecklar statliga garantiordningar, uppmuntrar sunda banker att avveckla stödet och förmår andra banker att ta itu med sina svagheter.

| 10. | I de följande punkterna redovisar myndigheten de olika stegen i en successiv utfasning av rekapitaliseringsåtgärder och åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

10.

I de följande punkterna redovisar myndigheten de olika stegen i en successiv utfasning av rekapitaliseringsåtgärder och åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar.

3.1   Strängare villkor för när statliga garantier anses vara förenliga med artikel 61.3 b i EES-avtalet

| 11. | Sedan den 1 januari 2011 har myndigheten tillämpat strängare villkor för när statliga garantier anses vara förenliga med den inre marknaden enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet. Då infördes nämligen en högre garantiavgift och ett krav på en lönsamhetsplan för stödmottagare som förlitar sig på nya garantier och överstiger ett visst tröskelvärde av de totala utestående garanterade skulderna såväl i absoluta tal som i förhållande till de totala skulderna (8). Med tanke på det rådande marknadsläget förefaller dessa villkor vara nödvändiga för närvarande. Statliga garantiordningar kan därför godkännas till den 30 juni 2011 på grundval av de villkor som infördes den 1 januari 2011. Myndigheten kommer under första halvåret 2011 att ompröva villkoren för statliga garantiers förenlighet med den inre marknaden efter den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

11.

Sedan den 1 januari 2011 har myndigheten tillämpat strängare villkor för när statliga garantier anses vara förenliga med den inre marknaden enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet. Då infördes nämligen en högre garantiavgift och ett krav på en lönsamhetsplan för stödmottagare som förlitar sig på nya garantier och överstiger ett visst tröskelvärde av de totala utestående garanterade skulderna såväl i absoluta tal som i förhållande till de totala skulderna (8). Med tanke på det rådande marknadsläget förefaller dessa villkor vara nödvändiga för närvarande. Statliga garantiordningar kan därför godkännas till den 30 juni 2011 på grundval av de villkor som infördes den 1 januari 2011. Myndigheten kommer under första halvåret 2011 att ompröva villkoren för statliga garantiers förenlighet med den inre marknaden efter den 30 juni 2011.

3.1.1   Villkor för fastställande av priser

| 12. | Tillgång till statliga garantier har omfattats av en garantiavgift, som fastställs i enlighet med rekommendationer från ECB. För skuldförbindelser med löptider längre än ett år baseras avgiften på medianen av marknadspriset för femåriga kreditswappar (credit default swaps, CDS) för varje bank under perioden 1 januari 2007–31 augusti 2008, med ett schablontillägg på 0,5 procentenheter (9). |
| --- | --- |

12.

Tillgång till statliga garantier har omfattats av en garantiavgift, som fastställs i enlighet med rekommendationer från ECB. För skuldförbindelser med löptider längre än ett år baseras avgiften på medianen av marknadspriset för femåriga kreditswappar (credit default swaps, CDS) för varje bank under perioden 1 januari 2007–31 augusti 2008, med ett schablontillägg på 0,5 procentenheter (9).

| 13. | Priset på kreditrisk i den aktuella prissättningsmodellen återspeglar uppgifter från tiden innan den mest akuta fasen av krisen 2008. CDS-spreadarna mellan banker varierar i dag betydligt mer än de gjorde före krisen vilket förmodligen kommer att hålla i sig. Hittills har det ansetts nödvändigt att underlätta bankernas tillgång till extern finansiering för att värna den finansiella stabiliteten. Utvecklingen på finansmarknaderna under de två åren efter den 31 augusti 2008, däribland förändringar i fråga om bankernas kreditvärdighet, beaktas emellertid inte. Även om tillgången till marknadsfinansiering har förbättrats överlag, gynnas därför banker som fått sänkta kreditbetyg fortfarande av de kreditbetyg och den uppfattade kreditvärdighet de hade före krisen. Detta ökar risken för snedvridningar av konkurrensen. Det har visat sig att garantier ger banker med låga kreditbetyg oproportionerliga fördelar jämfört med banker med högre kreditbetyg eftersom de förstnämnda under normala förhållanden skulle ha behövt betala ett högre marknadspris till följd av sina lägre kreditbetyg. |
| --- | --- |

13.

Priset på kreditrisk i den aktuella prissättningsmodellen återspeglar uppgifter från tiden innan den mest akuta fasen av krisen 2008. CDS-spreadarna mellan banker varierar i dag betydligt mer än de gjorde före krisen vilket förmodligen kommer att hålla i sig. Hittills har det ansetts nödvändigt att underlätta bankernas tillgång till extern finansiering för att värna den finansiella stabiliteten. Utvecklingen på finansmarknaderna under de två åren efter den 31 augusti 2008, däribland förändringar i fråga om bankernas kreditvärdighet, beaktas emellertid inte. Även om tillgången till marknadsfinansiering har förbättrats överlag, gynnas därför banker som fått sänkta kreditbetyg fortfarande av de kreditbetyg och den uppfattade kreditvärdighet de hade före krisen. Detta ökar risken för snedvridningar av konkurrensen. Det har visat sig att garantier ger banker med låga kreditbetyg oproportionerliga fördelar jämfört med banker med högre kreditbetyg eftersom de förstnämnda under normala förhållanden skulle ha behövt betala ett högre marknadspris till följd av sina lägre kreditbetyg.

| 14. | För att förhindra dessa snedvridningar bör prissättningen av statligt stöd närmare motsvara det rådande marknadsläget och i högre grad avspegla enskilda bankers aktuella kreditvärdighet. I praktiken innebär detta att den garantiavgift som de stödmottagande instituten betalar skulle höjas. |
| --- | --- |

14.

För att förhindra dessa snedvridningar bör prissättningen av statligt stöd närmare motsvara det rådande marknadsläget och i högre grad avspegla enskilda bankers aktuella kreditvärdighet. I praktiken innebär detta att den garantiavgift som de stödmottagande instituten betalar skulle höjas.

| 15. | En samordnad strategi mellan Eftastaterna skulle främja en successiv utfasning av garantiordningar samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att kunna ta hänsyn till de specifika omständigheter som råder i olika Eftastater och för deras banker. Myndigheten anser därför att det är lämpligt att införa en minimihöjning av garantiavgiften som bör differentieras i enlighet med den stödmottagande bankens kreditvärdighet. En differentiering som grundas på kreditvärdighet förstärker prissignalen för svagare banker, gör det möjligt att bättre anpassa priset på garantierna med det stödmottagande institutets riskprofil och minskar därmed snedvridningar av konkurrensen mellan institut och bidrar till att skydda rättvisa konkurrensförhållanden mellan banker på den inre marknaden. |
| --- | --- |

15.

En samordnad strategi mellan Eftastaterna skulle främja en successiv utfasning av garantiordningar samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att kunna ta hänsyn till de specifika omständigheter som råder i olika Eftastater och för deras banker. Myndigheten anser därför att det är lämpligt att införa en minimihöjning av garantiavgiften som bör differentieras i enlighet med den stödmottagande bankens kreditvärdighet. En differentiering som grundas på kreditvärdighet förstärker prissignalen för svagare banker, gör det möjligt att bättre anpassa priset på garantierna med det stödmottagande institutets riskprofil och minskar därmed snedvridningar av konkurrensen mellan institut och bidrar till att skydda rättvisa konkurrensförhållanden mellan banker på den inre marknaden.

| 16. | För att godkänna en förlängning av en garantiordning (10) efter den 1 januari 2011 skulle det därför krävas att avgiften för en statlig garanti (11) höjs från den nivå som tidigare beräknats enligt den beräkningsformel som ECB rekommenderade i oktober 2008 med minst följande:






  — | 0,20 procentenheter för banker med kreditbetyget A + eller A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

För att godkänna en förlängning av en garantiordning (10) efter den 1 januari 2011 skulle det därför krävas att avgiften för en statlig garanti (11) höjs från den nivå som tidigare beräknats enligt den beräkningsformel som ECB rekommenderade i oktober 2008 med minst följande:

—

0,20 procentenheter för banker med kreditbetyget A + eller A (12),

| — | 0,30 procentenheter för banker med kreditbetyget A- (13), och |
| --- | --- |

—

0,30 procentenheter för banker med kreditbetyget A- (13), och

| — | 0,40 procentenheter för banker med ett kreditbetyg lägre än A-. Banker som saknar kreditbetyg kommer att betraktas som banker med kreditbetyget BBB (14). |
| --- | --- |

—

0,40 procentenheter för banker med ett kreditbetyg lägre än A-. Banker som saknar kreditbetyg kommer att betraktas som banker med kreditbetyget BBB (14).

| 17. | Eftastaterna skulle ha möjlighet att gå längre än dessa minimikrav vid fastställandet av höjningarna av garantiavgiften. Som ett ytterligare inslag av flexibilitet som gör det möjligt för Eftastaterna att anpassa villkoren till de särskilda omständigheter som råder inom deras finansiella sektorer, skulle myndigheten godta en annan modell för beräkningen av en avgiftshöjning om det tydligt går att påvisa att denna beräkningsformel minst leder till den minimihöjning som anges ovan för de berörda bankerna (15). |
| --- | --- |

17.

Eftastaterna skulle ha möjlighet att gå längre än dessa minimikrav vid fastställandet av höjningarna av garantiavgiften. Som ett ytterligare inslag av flexibilitet som gör det möjligt för Eftastaterna att anpassa villkoren till de särskilda omständigheter som råder inom deras finansiella sektorer, skulle myndigheten godta en annan modell för beräkningen av en avgiftshöjning om det tydligt går att påvisa att denna beräkningsformel minst leder till den minimihöjning som anges ovan för de berörda bankerna (15).

3.1.2   Översyn av den ekonomiska bärkraften hos banker som fortfarande är beroende av statliga garantier

| 18. | I det rådande marknadsläget är det generellt sett mindre svårt för banker att få tillgång till likviditet på marknaderna än det var under den mest akuta krisperioden. Det förefaller därför berättigat att införa differentierade villkor för användningen av statliga garantier som grundas på den omfattning i vilken bankerna förlitar sig på dem. Samtidigt som en begränsad användning skulle kunna tillåtas utan att detta motiverar en närmare granskning, bör en mer omfattande användning i såväl absoluta tal som i förhållande till bankens totala skulder utlösa kravet på en lönsamhetsöversyn som en förutsättning för förenligheten av en ytterligare förlängning av garantiordningar med artikel 61.3 b i EES-avtalet. Upprepade misslyckanden att erhålla en betydande del av den nödvändiga finansieringen utan statliga garantier kan tyda på ett bristande förtroende för bärkraften i en banks affärsmodell. Man bör undvika att banker fortsätter att i stor utsträckning förlita sig på garantiordningar – som utformades för att ta itu med aldrig tidigare skådade problem att få tillgång till finansiering – även sedan dessa exceptionella omständigheter har upphört, och därmed eventuellt gör det möjligt för banker att skjuta upp nödvändiga strukturanpassningar. |
| --- | --- |

18.

I det rådande marknadsläget är det generellt sett mindre svårt för banker att få tillgång till likviditet på marknaderna än det var under den mest akuta krisperioden. Det förefaller därför berättigat att införa differentierade villkor för användningen av statliga garantier som grundas på den omfattning i vilken bankerna förlitar sig på dem. Samtidigt som en begränsad användning skulle kunna tillåtas utan att detta motiverar en närmare granskning, bör en mer omfattande användning i såväl absoluta tal som i förhållande till bankens totala skulder utlösa kravet på en lönsamhetsöversyn som en förutsättning för förenligheten av en ytterligare förlängning av garantiordningar med artikel 61.3 b i EES-avtalet. Upprepade misslyckanden att erhålla en betydande del av den nödvändiga finansieringen utan statliga garantier kan tyda på ett bristande förtroende för bärkraften i en banks affärsmodell. Man bör undvika att banker fortsätter att i stor utsträckning förlita sig på garantiordningar – som utformades för att ta itu med aldrig tidigare skådade problem att få tillgång till finansiering – även sedan dessa exceptionella omständigheter har upphört, och därmed eventuellt gör det möjligt för banker att skjuta upp nödvändiga strukturanpassningar.

| 19. | Myndigheten anser därför att det är lämpligt att garantiordningar som ska förlängas efter den 1 januari 2011 innehåller ett tröskelvärde för en banks andel av totala utestående garanterade skulder i förhållande till totala skulder och den totalt garanterade skulden som, om det överskrids, utlöser kravet på en översyn av bankens ekonomiska bärkraft. För varje bank som ansöker om statliga garantier inom ramen för en ordning som omfattar en emission av nya skuldförbindelser eller ett förnyande av gamla från och med den 1 januari 2011, som leder till att de totala utestående garanterade skulderna överstiger eller ligger kvar över detta tröskelvärde i förhållande till båda dess beståndsdelar (absolut och relativ storlek) (16) skulle den berörda Eftastaten behöva lämna in en översyn som påvisar bankens lönsamhet på lång sikt till myndigheten inom tre månader från det att garantierna beviljades. |
| --- | --- |

19.

Myndigheten anser därför att det är lämpligt att garantiordningar som ska förlängas efter den 1 januari 2011 innehåller ett tröskelvärde för en banks andel av totala utestående garanterade skulder i förhållande till totala skulder och den totalt garanterade skulden som, om det överskrids, utlöser kravet på en översyn av bankens ekonomiska bärkraft. För varje bank som ansöker om statliga garantier inom ramen för en ordning som omfattar en emission av nya skuldförbindelser eller ett förnyande av gamla från och med den 1 januari 2011, som leder till att de totala utestående garanterade skulderna överstiger eller ligger kvar över detta tröskelvärde i förhållande till båda dess beståndsdelar (absolut och relativ storlek) (16) skulle den berörda Eftastaten behöva lämna in en översyn som påvisar bankens lönsamhet på lång sikt till myndigheten inom tre månader från det att garantierna beviljades.

| 20. | Denna mekanism gäller inte för banker som redan är föremål för en pågående omstrukturering eller som är skyldiga att lägga fram en omstruktureringsplan, eller som redan omfattas av en pågående lönsamhetsöversyn vid den aktuella tidpunkten. I dessa scenarier skulle beviljandet av ytterligare statligt stöd behöva beaktas inom ramen för den pågående omstruktureringen/lönsamhetsöversynen (17). |
| --- | --- |

20.

Denna mekanism gäller inte för banker som redan är föremål för en pågående omstrukturering eller som är skyldiga att lägga fram en omstruktureringsplan, eller som redan omfattas av en pågående lönsamhetsöversyn vid den aktuella tidpunkten. I dessa scenarier skulle beviljandet av ytterligare statligt stöd behöva beaktas inom ramen för den pågående omstruktureringen/lönsamhetsöversynen (17).

| 21. | Tröskelvärdet fastställs till 5 % av utestående garanterade skulder i förhållande till de totala skulderna och en total garanterad skuld på 500 miljoner euro. Detta tröskelvärde har fastställts på grundval av en jämförande analys som visar att de allra flesta banker som utnyttjar garantier och som för närvarande inte är utsatta för omstruktureringskrav (och även en stor andel banker som är utsatta för sådana krav) ligger långt under detta värde. För den lilla men icke obetydliga grupp av banker som överskrider detta tröskelvärde är det motiverat att närmare granska huruvida det starka beroendet av garantier för finansiering tyder på mer strukturella problem som hänger samman med deras affärsmodeller. Utlösningsfunktionen ger sunda banker incitament att inleda en process för en snabb återgång till finansiering som helt eller delvis sker på likvärdiga marknadsvillkor. För de banker som omfattas av en grundlig översyn av deras ekonomiska bärkraft på lång sikt kommer antingen deras lönsamhet på lång sikt att bekräftas eller så kommer det att uppstå tvivel om detta som gör det nödvändigt att överväga om det behövs en mer långtgående omstrukturering. |
| --- | --- |

21.

Tröskelvärdet fastställs till 5 % av utestående garanterade skulder i förhållande till de totala skulderna och en total garanterad skuld på 500 miljoner euro. Detta tröskelvärde har fastställts på grundval av en jämförande analys som visar att de allra flesta banker som utnyttjar garantier och som för närvarande inte är utsatta för omstruktureringskrav (och även en stor andel banker som är utsatta för sådana krav) ligger långt under detta värde. För den lilla men icke obetydliga grupp av banker som överskrider detta tröskelvärde är det motiverat att närmare granska huruvida det starka beroendet av garantier för finansiering tyder på mer strukturella problem som hänger samman med deras affärsmodeller. Utlösningsfunktionen ger sunda banker incitament att inleda en process för en snabb återgång till finansiering som helt eller delvis sker på likvärdiga marknadsvillkor. För de banker som omfattas av en grundlig översyn av deras ekonomiska bärkraft på lång sikt kommer antingen deras lönsamhet på lång sikt att bekräftas eller så kommer det att uppstå tvivel om detta som gör det nödvändigt att överväga om det behövs en mer långtgående omstrukturering.

| 22. | När det gäller innehållet i en lönsamhetsöversyn hänvisas till riktlinjerna om omstrukturering. I dessa anges att de principer som ligger till grund för den analys som ska göras i en omstruktureringsplan av en banks situation i syfte att återställa den långsiktiga lönsamheten, gäller analogt för fall där stödmottagaren inte har någon formell skyldighet att anmäla en omstruktureringsplan men ändå måste påvisa att den är lönsam på lång sikt. Bland annat måste banken uppvisa att den har en bärkraftig finansieringskapacitet och, vid behov, stresstesta sin verksamhet (18).En lönsamhetsöversyn bör även ta hänsyn till faktorer som är specifika för de stödmottagande finansinstituten (19) eller den berörda Eftastaten (20) och till om det råder en specifik situation på finansmarknaden som påverkar bedömningen av lönsamheten och det indikativa värdet av andelen garanterade skulder i förhållande till totala skulder. Generellt gäller att ju mer en bank förlitar sig på statliga garantier och ju mer detta kombineras med användningen av andra former av statligt stöd och/eller ett lågt kreditbetyg (21) desto starkare är indikationen på att det behövs förändringar i affärsmodellen för att garantera bankens lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

22.

När det gäller innehållet i en lönsamhetsöversyn hänvisas till riktlinjerna om omstrukturering. I dessa anges att de principer som ligger till grund för den analys som ska göras i en omstruktureringsplan av en banks situation i syfte att återställa den långsiktiga lönsamheten, gäller analogt för fall där stödmottagaren inte har någon formell skyldighet att anmäla en omstruktureringsplan men ändå måste påvisa att den är lönsam på lång sikt. Bland annat måste banken uppvisa att den har en bärkraftig finansieringskapacitet och, vid behov, stresstesta sin verksamhet (18).En lönsamhetsöversyn bör även ta hänsyn till faktorer som är specifika för de stödmottagande finansinstituten (19) eller den berörda Eftastaten (20) och till om det råder en specifik situation på finansmarknaden som påverkar bedömningen av lönsamheten och det indikativa värdet av andelen garanterade skulder i förhållande till totala skulder. Generellt gäller att ju mer en bank förlitar sig på statliga garantier och ju mer detta kombineras med användningen av andra former av statligt stöd och/eller ett lågt kreditbetyg (21) desto starkare är indikationen på att det behövs förändringar i affärsmodellen för att garantera bankens lönsamhet på lång sikt.

| 23. | Den mekanism som utlöser kravet på en lönsamhetsöversyn signalerar att banker måste förbereda sig för en återgång till normala marknadsmekanismer utan statligt stöd i takt med att finanssektorn gradvis kommer ut ur krisen och är ett incitament för enskilda finansinstitut att inte förlita sig på statliga garantier i lika stor utsträckning eller att helt avstå från att använda dem. Samtidigt ger det tillräcklig flexibilitet för att kunna ta vederbörlig hänsyn till olika omständigheter som kan påverka situationen för olika banker eller nationella finansmarknader. Dessutom beaktas eventualiteten att den finansiella stabiliteten försämras överlag vilket inte kan uteslutas i dagens läge med tanke på att situationen på finansmarknaderna fortfarande är bräcklig. |
| --- | --- |

23.

Den mekanism som utlöser kravet på en lönsamhetsöversyn signalerar att banker måste förbereda sig för en återgång till normala marknadsmekanismer utan statligt stöd i takt med att finanssektorn gradvis kommer ut ur krisen och är ett incitament för enskilda finansinstitut att inte förlita sig på statliga garantier i lika stor utsträckning eller att helt avstå från att använda dem. Samtidigt ger det tillräcklig flexibilitet för att kunna ta vederbörlig hänsyn till olika omständigheter som kan påverka situationen för olika banker eller nationella finansmarknader. Dessutom beaktas eventualiteten att den finansiella stabiliteten försämras överlag vilket inte kan uteslutas i dagens läge med tanke på att situationen på finansmarknaderna fortfarande är bräcklig.

4.   Uppdelningen i sunda banker och nödlidande banker frångås för att en omstruktureringsplan ska lämnas

| 24. | Vid krisens början införde myndigheten en distinktion mellan finansinstitut som är osunda/nödlidande och finansinstitut som är sunda i grunden, dvs. å ena sidan finansinstitut som lider av internt betingade, strukturella problem som till exempel hänger samman med deras specifika affärsmodell eller investeringsstrategi, och å andra sidan finansinstitut där problemen till övervägande del enbart föranletts av den extrema situation som finanskrisen gett upphov till och egentligen inte hade att göra med om finansinstituten i fråga haft en sund affärsmodell, varit ineffektiva eller tagit alltför stora risker. Denna distinktion görs framför allt på grundval av ett antal indikatorer som anges i riktlinjerna om rekapitalisering: kapitaltäckning, kreditswapparnas aktuella räntespridning, bankens aktuella kreditbetyg och framtidsutsikterna samt bland annat rekapitaliseringens relativa storlek. Vad den sistnämnda indikatorn beträffar anser myndigheten att stöd som tagits emot i form av rekapitalisering och åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar som utgör mer än 2 % av bankens riskvägda tillgångar är en indikator för att skilja mellan banker som är sunda i grunden och banker som är nödlidande. En rekapitalisering av en nödlidande bank utlöser kravet att en omstruktureringsplan lämnas till myndigheten, medan en rekapitaliseringen av en sund bank utlöser kravet att en lönsamhetsplan lämnas. |
| --- | --- |

24.

Vid krisens början införde myndigheten en distinktion mellan finansinstitut som är osunda/nödlidande och finansinstitut som är sunda i grunden, dvs. å ena sidan finansinstitut som lider av internt betingade, strukturella problem som till exempel hänger samman med deras specifika affärsmodell eller investeringsstrategi, och å andra sidan finansinstitut där problemen till övervägande del enbart föranletts av den extrema situation som finanskrisen gett upphov till och egentligen inte hade att göra med om finansinstituten i fråga haft en sund affärsmodell, varit ineffektiva eller tagit alltför stora risker. Denna distinktion görs framför allt på grundval av ett antal indikatorer som anges i riktlinjerna om rekapitalisering: kapitaltäckning, kreditswapparnas aktuella räntespridning, bankens aktuella kreditbetyg och framtidsutsikterna samt bland annat rekapitaliseringens relativa storlek. Vad den sistnämnda indikatorn beträffar anser myndigheten att stöd som tagits emot i form av rekapitalisering och åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar som utgör mer än 2 % av bankens riskvägda tillgångar är en indikator för att skilja mellan banker som är sunda i grunden och banker som är nödlidande. En rekapitalisering av en nödlidande bank utlöser kravet att en omstruktureringsplan lämnas till myndigheten, medan en rekapitaliseringen av en sund bank utlöser kravet att en lönsamhetsplan lämnas.

| 25. | Den ursprungliga anledningen till denna distinktion och fastställandet av vissa indikatorer, bl.a. ett tröskelvärde på 2 % av bankens riskvägda tillgångar, var farhågorna för att kapitalbehovet på grund av värdeminskningar, marknadernas större förväntningar när det gäller bankernas kapitalnivåer och tillfälliga svårigheter med att uppbringa kapital på marknaderna annars skulle leda till att sunda banker minskar sin utlåning till realekonomin för att inte behöva lägga fram en omstruktureringsplan i samband med att de förlitar sig på statliga medel. För närvarande har dock banksektorn allmänt sett mindre svårt att uppbringa kapital på marknaderna eller t.ex. med hjälp av outdelad vinst (22) och kan därför tillgodose sitt kapitalbehov utan att förlita sig på statligt stöd (23). Finansinstituten uppbringade betydligt mer kapital på marknaden under 2009 och 2010, vilket visar att finansinstituten återigen fått tillgång till kapitalmarknaderna och att det finns förväntningar på ny lagstiftning på området (24). |
| --- | --- |

25.

Den ursprungliga anledningen till denna distinktion och fastställandet av vissa indikatorer, bl.a. ett tröskelvärde på 2 % av bankens riskvägda tillgångar, var farhågorna för att kapitalbehovet på grund av värdeminskningar, marknadernas större förväntningar när det gäller bankernas kapitalnivåer och tillfälliga svårigheter med att uppbringa kapital på marknaderna annars skulle leda till att sunda banker minskar sin utlåning till realekonomin för att inte behöva lägga fram en omstruktureringsplan i samband med att de förlitar sig på statliga medel. För närvarande har dock banksektorn allmänt sett mindre svårt att uppbringa kapital på marknaderna eller t.ex. med hjälp av outdelad vinst (22) och kan därför tillgodose sitt kapitalbehov utan att förlita sig på statligt stöd (23). Finansinstituten uppbringade betydligt mer kapital på marknaden under 2009 och 2010, vilket visar att finansinstituten återigen fått tillgång till kapitalmarknaderna och att det finns förväntningar på ny lagstiftning på området (24).

| 26. | Därför förefaller skillnaden mellan sunda och nödlidande banker inte längre relevant när det gäller att avgöra vilka banker som bör inleda en diskussion med myndigheten om sin omstrukturering. De banker som ännu 2011 vänder sig till staten för att uppbringa kapital eller genomföra åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar bör åläggas att förse myndigheten med en omstruktureringsplan som visar att de är fast beslutna att vidta de omstruktureringsåtgärder som behövs och att återställa sin lönsamhet utan onödiga dröjsmål. Från och med den 1 januari 2011 måste således varje bank som omfattas av en ny rekapitalisering eller en åtgärd för övertagande av värdeminskade tillgångar lägga fram en omstruktureringsplan (25). |
| --- | --- |

26.

Därför förefaller skillnaden mellan sunda och nödlidande banker inte längre relevant när det gäller att avgöra vilka banker som bör inleda en diskussion med myndigheten om sin omstrukturering. De banker som ännu 2011 vänder sig till staten för att uppbringa kapital eller genomföra åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar bör åläggas att förse myndigheten med en omstruktureringsplan som visar att de är fast beslutna att vidta de omstruktureringsåtgärder som behövs och att återställa sin lönsamhet utan onödiga dröjsmål. Från och med den 1 januari 2011 måste således varje bank som omfattas av en ny rekapitalisering eller en åtgärd för övertagande av värdeminskade tillgångar lägga fram en omstruktureringsplan (25).

| 27. | När myndigheten bedömer bankernas behov av omstrukturering kommer den att ta hänsyn till varje enskild banks specifika situation, i vilken grad en sådan omstrukturering är nödvändig för att återställa lönsamheten utan ytterligare statligt stöd och i vilken mån banken förlitat sig på statligt stöd tidigare. Generellt gäller att ju mer banken förlitat sig på statligt stöd desto starkare är indikationen på att det behövs en genomgripande omstrukturering för att garantera bankens lönsamhet på lång sikt. I den individuella bedömningen kommer det dessutom att tas hänsyn till om en specifik situation råder på marknaden, och rambestämmelserna för omstrukturering kommer att tillämpas med ett tillräckligt mått av flexibilitet om en allvarlig chock skulle äventyra den finansiella stabiliteten i en eller flera Eftastater. |
| --- | --- |

27.

När myndigheten bedömer bankernas behov av omstrukturering kommer den att ta hänsyn till varje enskild banks specifika situation, i vilken grad en sådan omstrukturering är nödvändig för att återställa lönsamheten utan ytterligare statligt stöd och i vilken mån banken förlitat sig på statligt stöd tidigare. Generellt gäller att ju mer banken förlitat sig på statligt stöd desto starkare är indikationen på att det behövs en genomgripande omstrukturering för att garantera bankens lönsamhet på lång sikt. I den individuella bedömningen kommer det dessutom att tas hänsyn till om en specifik situation råder på marknaden, och rambestämmelserna för omstrukturering kommer att tillämpas med ett tillräckligt mått av flexibilitet om en allvarlig chock skulle äventyra den finansiella stabiliteten i en eller flera Eftastater.

| 28. | Kravet på att banker som får strukturstöd (dvs. rekapitalisering och/eller åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar) ska lägga fram en omstruktureringsplan – samtidigt som man accepterar att det kravet inte gäller om det enbart är fråga om användning av återfinansieringsgarantier – signalerar att banker måste förbereda sig för en återgång till normala marknadsmekanismer utan statligt stöd i takt med att finanssektorn gradvis kommer ut ur krisen. Detta är ett incitament för enskilda finansinstitut som ännu behöver stöd att påskynda den nödvändiga omstruktureringen. Samtidigt ger det tillräcklig flexibilitet så att man kan ta vederbörlig hänsyn till olika omständigheter som kan påverka situationen för olika banker eller nationella finansmarknader. Dessutom beaktas eventualiteten att den finansiella stabiliteten försämras överlag eller i ett visst land. Detta kan inte uteslutas i dagens läge med tanke på att situationen på finansmarknaderna fortfarande är bräcklig. |
| --- | --- |

28.

Kravet på att banker som får strukturstöd (dvs. rekapitalisering och/eller åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar) ska lägga fram en omstruktureringsplan – samtidigt som man accepterar att det kravet inte gäller om det enbart är fråga om användning av återfinansieringsgarantier – signalerar att banker måste förbereda sig för en återgång till normala marknadsmekanismer utan statligt stöd i takt med att finanssektorn gradvis kommer ut ur krisen. Detta är ett incitament för enskilda finansinstitut som ännu behöver stöd att påskynda den nödvändiga omstruktureringen. Samtidigt ger det tillräcklig flexibilitet så att man kan ta vederbörlig hänsyn till olika omständigheter som kan påverka situationen för olika banker eller nationella finansmarknader. Dessutom beaktas eventualiteten att den finansiella stabiliteten försämras överlag eller i ett visst land. Detta kan inte uteslutas i dagens läge med tanke på att situationen på finansmarknaderna fortfarande är bräcklig.

5.   Tidsbegränsad tillämpning, allmänna utsikter

| 29. | Den fortsatta tillämpligheten av artikel 61.3 b i Eftaavtalet och förlängningen av riktlinjerna om omstrukturering kommer att gälla från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (26). Denna förlängning under ändrade förhållanden bör också ses mot bakgrund av en successiv övergång till ett mer bestående system med riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av banker som grundar sig på artikel 61.3 c i Eftaavtalet, som bör gälla från och med den 1 januari 2012 om marknadsförhållandena tillåter det. |
| --- | --- |

29.

Den fortsatta tillämpligheten av artikel 61.3 b i Eftaavtalet och förlängningen av riktlinjerna om omstrukturering kommer att gälla från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (26). Denna förlängning under ändrade förhållanden bör också ses mot bakgrund av en successiv övergång till ett mer bestående system med riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av banker som grundar sig på artikel 61.3 c i Eftaavtalet, som bör gälla från och med den 1 januari 2012 om marknadsförhållandena tillåter det.

---

(1)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av myndigheten den 19 januari 1994, offentliggjorda i EUT L 231, 3.9.1994, s. 1 och EES-supplementet nr 32, 3.9.1994, s.1. Riktlinjerna ändrades senast den 17 december 2008 (nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd). En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på myndighetens webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(2)  För att underlätta för läsaren kallas finansinstitut helt enkelt ”banker” i detta dokument.

(3)  Beslut nr 28/09/KOL av den 29 januari 2009.

(4)  Beslut nr 28/09/KOL av den 29 januari 2009.

(5)  Beslut nr 191/09/KOL av den 22 april 2009.

(6)  Beslut nr 472/09/KOL av den 25 november 2009.

(7)  Dessa slutsatser godkändes av Europeiska rådet vid dess möte den 11 december 2009. I linje med detta krävde Europaparlamentet i sin resolution av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050) att statligt stöd till finansinstitut inte bör förlängas i onödan och att exitstrategier bör utarbetas så snart som möjligt.

(8)  Med en flexibilitetsklausul som tillåter att situationen omprövas och lämpliga motåtgärder vidtas om en ny, allvarlig chock inträffar på finansmarknaderna i EES-området eller i en eller flera Eftastater.

(9)  Se http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf

(10)  För individuella statliga garantier som anmäls utanför en stödordning kommer det normalt att krävas en garantiavgift i linje med detta. Om stödmottagaren omfattas av omstruktureringsåtgärder och en lägre avgift kan vara berättigad till följd av särskilda omständigheter måste detta undantag tas med i den allmänna bedömningen av omstruktureringen och de åtgärder som krävs för att minimera snedvridningar av konkurrensen.

(11)  Detta inkluderar garantier som täcker skulder med en löptid på ett år eller mindre.

(12)  Eller A1 och A2 beroende på det kreditvärderingssystem som används.

(13)  Eller A3 beroende på det kreditvärderingssystem som används.

(14)  Om bedömningen av en banks kreditvärdighet skiljer sig mellan olika kreditvärderingsinstitut ska det högsta kreditbetyget användas vid beräkningen av avgiftshöjningen. Det kreditbetyg som gäller vid fastställandet av garantiavgiften är det som är aktuell den dag då garantin beviljas för stödmottagarens särskilda emission av skuldförbindelser.

(15)  Till exempel en uppdatering av den referensperiod för kreditswappar (CDS) som föreskrivs i ECB:s rekommendation från oktober 2008 som bevisligen leder till en ökning på minst 0,20 procentenheter för banker med kreditbetyget A + eller A, 0,30 procentenheter för banker med kreditbetyget A-, och 0,40 procentenheter banker med ett kreditbetyg lägre än A-.

(16)  Bedömningen kommer att genomföras när en Eftastat mottar ansökan om ett godkännande av garantier för en emission av nya skuldförbindelser eller ett förnyande av gamla från och med den 1 januari 2011, och kommer att inkludera den skuld som ska täckas av de begärda garantierna samt alla befintliga utestående garanterade skulder i förhållande till totala skulder/balansräkning vid den aktuella tidpunkten. Utestående skulder som överstiger tröskelvärdet till följd av emissioner före den 1 januari 2011 utlöser inte en lönsamhetsöversyn såvida inte banken emitterar nya skuldförbindelser som gör att de garanterade skuldförbindelserna ligger kvar över tröskelvärdet.

(17)  Om till exempel en bank redan omfattas av en lönsamhetsöversyn till följd av en rekapitalisering och tröskelvärdet för garantierna överskrids, måste översynen utvidgas för att undersöka varför banken fortsätter att förlita sig på statliga garantier, inkludera en likviditetstest och analysera om och i vilken fortsatt utsträckning banken avser att använda sig av statliga garantier.

(18)  Riktlinjerna om omstrukturering, punkt 8 och avsnitt 2. Se även de relaterade avsnitten i punkt 40 i riktlinjerna för rekapitalisering och bilaga V i riktlinjerna om värdeminskade tillgångar.

(19)  Bland annat en högre andel garanterad skuld som beror på en särskilt insats för att bibehålla eller öka utlåningen till realekonomin i allmänhetens intresse och med uppbackning av den berörda Eftastaten, under förutsättning att ett sådant beteende är förenligt med den gemensamma marknaden.

(20)  Med vederbörlig hänsyn till den makroekonomiska situationen i Eftastaten i allmänhet och särskilt till sådana inslag som statsrisken som har direkt betydelse för tillgången till finansiering för banker belägna i den Eftastaten.

(21)  Enligt stödmottagarens kreditbetyg eller räntespridning på kreditswapparna (CDS-spread).

(22)  För att öka kapitalbuffertarna har bankerna beslutat att sälja ut icke-strategiska tillgångar (t.ex. andelar i industriföretag) eller att inrikta sig på särskilda geografiska områden. Se Europeiska centralbankens rapport: EU Banking Sector Stability, September 2010.

(23)  Enligt Europeiska centralbanken ökade bankernas totala kapitaltäckningsgrad betydligt under 2009 i samtliga EU-medlemsstater. Dessutom tyder information om ett antal storbanker i Europeiska unionen på att kapitaltäckningskvoterna fortsatte att förbättras in på första halvåret 2010. Denna utveckling främjades av att den outdelade vinsten ökade, att ytterligare privat kapital kunde uppbringas och att vissa banker fick offentliga kapitaltillskott. Se Europeiska centralbankens rapport: EU Banking Sector Stability, September 2010.

(24)  Den framtida lagstiftningsram som utarbetats av Baselkommittén för banktillsyn (BCBS), den s.k. Basel III, visar vägen för nya kapitalregler som bör göra det möjligt för banker att så småningom tillgodose de nya kapitalbehoven. I det här sammanhanget är det intressant att notera att för det första har de flesta av de största bankerna i Europeiska unionen stärkt sina kapitalbuffertar under de senaste två åren för att förbättra sin kapacitet att absorbera förluster och för det andra bör de övriga bankerna i Europeiska unionen ha tillräckligt med tid (till 2019) att bygga upp sin kapitalbuffert bl.a. genom att använda outdelad vinst. Det bör också noteras att övergångsarrangemangen i den nya lagstiftningsramen tillåter att befintliga offentliga kapitaltillskott får fortsätta till och med den 1 januari 2018. Dessutom pekar en kvantitativ konsekvensanalys som utförts av Baselkommittén och som bekräftats av kommissionens beräkningar på en ganska måttlig inverkan på bankernas långivning. Därför väntas de nya kapitalkraven inte påverka det förslag som skisseras i dessa riktlinjer.

(25)  Detta kommer att gälla alla åtgärder för rekapitalisering eller övertagande av värdeminskade tillgångar, oavsett om de är utformade som individuella åtgärder eller beviljas inom ramen för en stödordning.

(26)  Befintliga eller nya bankstödssystem (oavsett vilka stödinstrument de innehåller: garantier, rekapitalisering, likviditet, övertagande av värdeminskade tillgångar m.m.) kommer endast att förlängas/godkännas för en sexmånadersperiod för att ytterligare anpassningar vid behov ska kunna göras i mitten av 2011.

---

Rättelser

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/26

---

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 117 av den 11 maj 2010, s. 1
  )

Sidan 11, artikel 1, tabellen, andra kolumnen ”Företag”, fjärde raden

i stället för:

”Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”,

ska det stå:

”Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/26

---

Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) nr 917/2011 av den 12 september 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 238 av den 15 september 2011
  )

På sidan 19, artikel 2, första meningen, ska det

i stället för:

”De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99, med ursprung i Folkrepubliken Kina.”

vara:

”De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99, med ursprung i Folkrepubliken Kina ska slutgiltigt tas ut.”

---