# Uradni list L 332/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.332.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5415. december 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.332.slv

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5415. december 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1306/2011 z dne 12. decembra 2011 o razjasnitvi področja uporabe protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 261/2008 na uvoz nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1307/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1308/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotnega sladkorja za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012 | 8 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1309/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotne izoglukoze za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012 | 9 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/836/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/18/2011 z dne 2. decembra 2011 o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 10 |
| | | 2011/837/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2011 o popravku Sklepa 2010/399/EU o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9130) | 11 |
| | | 2011/838/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede obdobja za izvajanje nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9128)

   (
  1
  ) | 13 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1306/2011 z dne 12. decembra 2011 o razjasnitvi področja uporabe protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 261/2008 na uvoz nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1307/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1308/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotnega sladkorja za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012

8

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1309/2011 z dne 14. decembra 2011 o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotne izoglukoze za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012

9

SKLEPI

2011/836/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/18/2011 z dne 2. decembra 2011 o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

10

2011/837/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2011 o popravku Sklepa 2010/399/EU o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9130)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9130)

11

2011/838/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede obdobja za izvajanje nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9128)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9128)

1

13

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 532/09/COL z dne 16. decembra 2009 o šestinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev | 14 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 57/11/COL z dne 2. marca 2011 o dvainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2011 dalje | 20 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 532/09/COL z dne 16. decembra 2009 o šestinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev

14

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 57/11/COL z dne 2. marca 2011 o dvainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2011 dalje

20

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije (UL L 117, 11.5.2010) | 26 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije (UL L 117, 11.5.2010)

(UL L 117, 11.5.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1306/2011

z dne 12. decembra 2011

o razjasnitvi področja uporabe protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 261/2008 na uvoz nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9 in člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prvotna preiskava in protidampinška dajatev

| (1) | Komisija je 21. decembra 2006 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), naznanila začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 21. decembra 2006 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), naznanila začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („prvotna preiskava“).

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 261/2008 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni ukrep“ in/ali „dokončna uredba“). Zadevni ukrep je prenehal veljati 21. marca 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 261/2008 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni ukrep“ in/ali „dokončna uredba“). Zadevni ukrep je prenehal veljati 21. marca 2010 (4).

2.   Obnova prvotne preiskave

| (3) | Komisija je na lastno pobudo obnovila prvotno preiskavo, potem ko so nekateri uvozniki kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) izrazili pomisleke o veljavnih protidampinških dajatvah za uvoz tako imenovanih mini kompresorjev, tj. kompresorjev brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje („mini kompresorji“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je na lastno pobudo obnovila prvotno preiskavo, potem ko so nekateri uvozniki kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) izrazili pomisleke o veljavnih protidampinških dajatvah za uvoz tako imenovanih mini kompresorjev, tj. kompresorjev brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje („mini kompresorji“).

| (4) | Čeprav mini kompresorji spadajo v dobesedno opredelitev zadevnega izdelka, kot je določena v členu 1 dokončne uredbe, so Komisiji razpoložljive informacije pokazale, da se mini kompresorji očitno razlikujejo od drugih kompresorjev, za katere velja zadevni ukrep („drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep“). |
| --- | --- |

(4)

Čeprav mini kompresorji spadajo v dobesedno opredelitev zadevnega izdelka, kot je določena v členu 1 dokončne uredbe, so Komisiji razpoložljive informacije pokazale, da se mini kompresorji očitno razlikujejo od drugih kompresorjev, za katere velja zadevni ukrep („drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep“).

| (5) | Zato se je štelo za primerno, da se delno obnovi preiskava zaradi pojasnila obsega izdelka z možnostjo retroaktivnega učinka sklepa od datuma uvedbe zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(5)

Zato se je štelo za primerno, da se delno obnovi preiskava zaradi pojasnila obsega izdelka z možnostjo retroaktivnega učinka sklepa od datuma uvedbe zadevnega ukrepa.

3.   Sedanja preiskava

| (6) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z uradnim obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), naznanila delno obnovo protidampinške preiskave v zvezi z uvozom nekaterih kompresorjev s poreklom iz LRK, ki se začne v skladu s členom 5 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom z uradnim obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), naznanila delno obnovo protidampinške preiskave v zvezi z uvozom nekaterih kompresorjev s poreklom iz LRK, ki se začne v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

| (7) | Komisija je vse strani, ki so sodelovale v prvotni preiskavi, in organe LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vse strani, ki so sodelovale v prvotni preiskavi, in organe LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (9) | Stališča je predložilo petnajst zainteresiranih strani, vključno z enajstimi uvozniki mini kompresorjev, enim proizvajalcem iz EU in enim kitajskim izvoznikom mini kompresorjev, enim proizvajalcem kompresorjev iz EU (eden od pritožnikov v prvotni preiskavi) in z njim povezanim izvoznikom kompresorjev iz LRK. |
| --- | --- |

(9)

Stališča je predložilo petnajst zainteresiranih strani, vključno z enajstimi uvozniki mini kompresorjev, enim proizvajalcem iz EU in enim kitajskim izvoznikom mini kompresorjev, enim proizvajalcem kompresorjev iz EU (eden od pritožnikov v prvotni preiskavi) in z njim povezanim izvoznikom kompresorjev iz LRK.

| (10) | Glede na to, da je sedanja obnova preiskave omejena na pojasnilo obsega izdelka iz dokončne uredbe, za namen te delne obnove obdobje preiskave ni bilo določeno. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da je sedanja obnova preiskave omejena na pojasnilo obsega izdelka iz dokončne uredbe, za namen te delne obnove obdobje preiskave ni bilo določeno.

| (11) | Vse zainteresirane strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih so bili sprejeti sedanji sklepi. V skladu s členom 20(5) osnovne uredbe je bilo določeno obdobje, v katerem lahko strani predložijo svoja stališča po razkritju. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(11)

Vse zainteresirane strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih so bili sprejeti sedanji sklepi. V skladu s členom 20(5) osnovne uredbe je bilo določeno obdobje, v katerem lahko strani predložijo svoja stališča po razkritju. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

B.   IZDELEK V PREISKAVI

| (12) | Izdelek v preiskavi je enak kot izdelek, opredeljen v členu 1 dokončne uredbe, tj. batni kompresorji (razen črpalk batnih kompresorjev) s pretokom največ 2 kubična metra na minuto. |
| --- | --- |

(12)

Izdelek v preiskavi je enak kot izdelek, opredeljen v členu 1 dokončne uredbe, tj. batni kompresorji (razen črpalk batnih kompresorjev) s pretokom največ 2 kubična metra na minuto.

| (13) | Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznake KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 in ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznake KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 in ex 8414 80 51.

| (14) | Namen sedanje obnove preiskave je bil, da se ugotovi, ali so tako imenovani mini kompresorji, tj. kompresorji brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje, zajeti z opredelitvijo izdelka iz člena 1 dokončne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Namen sedanje obnove preiskave je bil, da se ugotovi, ali so tako imenovani mini kompresorji, tj. kompresorji brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje, zajeti z opredelitvijo izdelka iz člena 1 dokončne uredbe.

C.   REZULTATI PREISKAVE

1.   Metodologija

| (15) | Da bi ocenili, ali so mini kompresorji zajeti z opredelitvijo izdelka iz člena 1 dokončne uredbe, se je preučilo, ali imajo mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, enake fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe. V zvezi s tem se je ocenila tudi zamenljivost mini kompresorjev in drugih kompresorjev, za katere velja zadevni ukrep v Uniji. Poleg tega je bilo preučeno, ali so bili mini kompresorji v prvotni preiskavi dejansko zajeti in analizirani. |
| --- | --- |

(15)

Da bi ocenili, ali so mini kompresorji zajeti z opredelitvijo izdelka iz člena 1 dokončne uredbe, se je preučilo, ali imajo mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, enake fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe. V zvezi s tem se je ocenila tudi zamenljivost mini kompresorjev in drugih kompresorjev, za katere velja zadevni ukrep v Uniji. Poleg tega je bilo preučeno, ali so bili mini kompresorji v prvotni preiskavi dejansko zajeti in analizirani.

2.   Osnovne fizikalne in tehnične lastnosti

| (16) | S sedanjo obnovljeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da so mini kompresorji sestavljeni iz električnega motorja, ki poganja črpalko, ki skozi pritrjeno zračno cev neprestano potiska zrak s spremenljivim zračnim tlakom. Mini kompresorji niso opremljeni s tlačno posodo, ponavadi nimajo regulatorja tlaka in lahko delujejo na 12-voltno napajanje z enosmernim tokom. So sorazmerno majhni in običajno ne tehtajo več kot 2 do 3 kg, saj morajo biti lahko prenosljivi. Mini kompresorji imajo določen najdaljši čas delovanja (običajno do 20 minut), njihov pretok zraka pa običajno ni večji od 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

S sedanjo obnovljeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da so mini kompresorji sestavljeni iz električnega motorja, ki poganja črpalko, ki skozi pritrjeno zračno cev neprestano potiska zrak s spremenljivim zračnim tlakom. Mini kompresorji niso opremljeni s tlačno posodo, ponavadi nimajo regulatorja tlaka in lahko delujejo na 12-voltno napajanje z enosmernim tokom. So sorazmerno majhni in običajno ne tehtajo več kot 2 do 3 kg, saj morajo biti lahko prenosljivi. Mini kompresorji imajo določen najdaljši čas delovanja (običajno do 20 minut), njihov pretok zraka pa običajno ni večji od 50 l/min.

| (17) | Po drugi strani so v dokončni uredbi poleg opredelitve iz člena 1, ki je povzeta v uvodni izjavi 12, navedene podrobne informacije o drugih kompresorjih, za katere velja zadevni ukrep. Zlasti je v uvodni izjavi 17 dokončne uredbe določeno, da je „kompresor običajno sestavljen iz črpalke, ki jo neposredno ali z mehanizmom z jermenom poganja električni motor. V večini primerov se stisnjeni zrak izčrpa v posodo ter izstopi skozi regulator tlaka in gumijasto cev. Kompresorji, zlasti večji, lahko imajo kolesa, zato da so premični.“ V takih kompresorjih tlačna posoda in regulator tlaka zagotavljata stalen pretok zraka. Običajno so taki kompresorji sorazmerno veliki in tehtajo vsaj 25 kg, pogosto pa več. Namenjeni so delovanju s 120-voltnim izmeničnim tokom in več, nimajo omejenega časa delovanja in imajo pretok zraka do 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

Po drugi strani so v dokončni uredbi poleg opredelitve iz člena 1, ki je povzeta v uvodni izjavi 12, navedene podrobne informacije o drugih kompresorjih, za katere velja zadevni ukrep. Zlasti je v uvodni izjavi 17 dokončne uredbe določeno, da je „kompresor običajno sestavljen iz črpalke, ki jo neposredno ali z mehanizmom z jermenom poganja električni motor. V večini primerov se stisnjeni zrak izčrpa v posodo ter izstopi skozi regulator tlaka in gumijasto cev. Kompresorji, zlasti večji, lahko imajo kolesa, zato da so premični.“ V takih kompresorjih tlačna posoda in regulator tlaka zagotavljata stalen pretok zraka. Običajno so taki kompresorji sorazmerno veliki in tehtajo vsaj 25 kg, pogosto pa več. Namenjeni so delovanju s 120-voltnim izmeničnim tokom in več, nimajo omejenega časa delovanja in imajo pretok zraka do 2 000 l/min.

| (18) | Zato se sklene, da mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, nimajo enakih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti. |
| --- | --- |

(18)

Zato se sklene, da mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, nimajo enakih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti.

3.   Osnovne in končne uporabe ter zamenljivost

| (19) | S sedanjo obnovljeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da se mini kompresorji uporabljajo predvsem v avtomobilskem sektorju in so namenjeni polnjenju pnevmatik ter se pogosto prodajajo kot del pribora za popravilo pnevmatik skupaj s tesnilom, ki ga je mogoče izčrpati v poškodovano pnevmatiko. Nekateri mini kompresorji se uporabljajo tudi kot pripomoček v gospodinjstvu za napihovanje igrač, žog, zračnih blazin in drugih napihljivih predmetov. |
| --- | --- |

(19)

S sedanjo obnovljeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da se mini kompresorji uporabljajo predvsem v avtomobilskem sektorju in so namenjeni polnjenju pnevmatik ter se pogosto prodajajo kot del pribora za popravilo pnevmatik skupaj s tesnilom, ki ga je mogoče izčrpati v poškodovano pnevmatiko. Nekateri mini kompresorji se uporabljajo tudi kot pripomoček v gospodinjstvu za napihovanje igrač, žog, zračnih blazin in drugih napihljivih predmetov.

| (20) | Po drugi strani je v uvodni izjavi 19 dokončne uredbe določeno, da se „zadevni izdelek uporablja za upravljanje orodij na zračni pogon ali za razprševanje, čiščenje ali polnjenje pnevmatik in drugih predmetov“. Taki kompresorji se lahko uporabljajo za nekatere polprofesionalne dejavnosti ali v segmentu neprofesionalnih uporabnikov za upravljanje orodij na zračni pogon ali za razprševanje, barvanje ali čiščenje. Navedene uporabe so možne zaradi stalnega pretoka zraka, ki se ga lahko uravnava. Mini kompresorji te funkcije nimajo. |
| --- | --- |

(20)

Po drugi strani je v uvodni izjavi 19 dokončne uredbe določeno, da se „zadevni izdelek uporablja za upravljanje orodij na zračni pogon ali za razprševanje, čiščenje ali polnjenje pnevmatik in drugih predmetov“. Taki kompresorji se lahko uporabljajo za nekatere polprofesionalne dejavnosti ali v segmentu neprofesionalnih uporabnikov za upravljanje orodij na zračni pogon ali za razprševanje, barvanje ali čiščenje. Navedene uporabe so možne zaradi stalnega pretoka zraka, ki se ga lahko uravnava. Mini kompresorji te funkcije nimajo.

| (21) | Zbrane informacije so pokazale, da so cene za mini kompresorje običajno znatno nižje od cen za druge kompresorje. Mini kompresorji so namenjeni drugim strankam in se distribuirajo po drugih kanalih kot drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep. Poleg tega se mini kompresorji običajno prodajajo kot del pribora za popravilo pnevmatik (namesto rezervne pnevmatike) skupaj z avtomobilom ali v specializiranih trgovinah za avtomobile ali v supermarketih (za druge uporabe, kot je napihovanje igrač), drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, pa so običajno na voljo le v specializiranih trgovinah z izdelki za neprofesionalne uporabnike. |
| --- | --- |

(21)

Zbrane informacije so pokazale, da so cene za mini kompresorje običajno znatno nižje od cen za druge kompresorje. Mini kompresorji so namenjeni drugim strankam in se distribuirajo po drugih kanalih kot drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep. Poleg tega se mini kompresorji običajno prodajajo kot del pribora za popravilo pnevmatik (namesto rezervne pnevmatike) skupaj z avtomobilom ali v specializiranih trgovinah za avtomobile ali v supermarketih (za druge uporabe, kot je napihovanje igrač), drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, pa so običajno na voljo le v specializiranih trgovinah z izdelki za neprofesionalne uporabnike.

| (22) | Glede na navedeno se sklene, da imajo mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, različne končne uporabe, ciljne trge in načeloma niso zamenljivi. |
| --- | --- |

(22)

Glede na navedeno se sklene, da imajo mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, različne končne uporabe, ciljne trge in načeloma niso zamenljivi.

4.   Izdelek v prvotni preiskavi

| (23) | Nobena od strani, ki so sodelovale v prvotni preiskavi (trije proizvajalci v EU, štirinajst proizvajalcev izvoznikov v LRK in en nepovezani uvoznik v EU), ni bila vključena v proizvodnjo mini kompresorjev in/ali trgovanje z njimi. Razvidno je, da relevantne informacije o mini kompresorjih v času prvotne raziskave niso bile zbrane. |
| --- | --- |

(23)

Nobena od strani, ki so sodelovale v prvotni preiskavi (trije proizvajalci v EU, štirinajst proizvajalcev izvoznikov v LRK in en nepovezani uvoznik v EU), ni bila vključena v proizvodnjo mini kompresorjev in/ali trgovanje z njimi. Razvidno je, da relevantne informacije o mini kompresorjih v času prvotne raziskave niso bile zbrane.

| (24) | Čeprav mini kompresorji niso bili izrecno izključeni, se zdi, da se preiskava takrat ni osredotočala na mini kompresorje. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav mini kompresorji niso bili izrecno izključeni, se zdi, da se preiskava takrat ni osredotočala na mini kompresorje.

| (25) | To potrjuje tudi izjava enega pritožnika iz prvotne preiskave. Po zahtevku Komisije je jasno izjavil, da po njegovem mnenju mini kompresorji niso bili zajeti v pritožbo in v z njo povezani protidampinški postopek. |
| --- | --- |

(25)

To potrjuje tudi izjava enega pritožnika iz prvotne preiskave. Po zahtevku Komisije je jasno izjavil, da po njegovem mnenju mini kompresorji niso bili zajeti v pritožbo in v z njo povezani protidampinški postopek.

| (26) | Glede na navedeno se sklene, da mini kompresorji niso bili preiskani v okviru prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(26)

Glede na navedeno se sklene, da mini kompresorji niso bili preiskani v okviru prvotne preiskave.

D.   SKLEP O OBSEGU IZDELKA

| (27) | Navedene ugotovitve kažejo, da mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, nimajo enakih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti ter končnih uporab. Imajo različne končne uporabe, ciljne trge in načeloma niso zamenljivi. Poleg tega mini kompresorji niso bili preiskani v okviru prvotne preiskave. Na podlagi tega se sklene, da so mini kompresorji in drugi kompresorji dva različna izdelka. |
| --- | --- |

(27)

Navedene ugotovitve kažejo, da mini kompresorji in drugi kompresorji, za katere velja zadevni ukrep, nimajo enakih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti ter končnih uporab. Imajo različne končne uporabe, ciljne trge in načeloma niso zamenljivi. Poleg tega mini kompresorji niso bili preiskani v okviru prvotne preiskave. Na podlagi tega se sklene, da so mini kompresorji in drugi kompresorji dva različna izdelka.

| (28) | Skoraj vse strani, ki so se javile v sedanji obnovljeni preiskavi, so zahtevale, da je treba mini kompresorje izključiti iz obsega izdelka v prvotnem ukrepu. |
| --- | --- |

(28)

Skoraj vse strani, ki so se javile v sedanji obnovljeni preiskavi, so zahtevale, da je treba mini kompresorje izključiti iz obsega izdelka v prvotnem ukrepu.

| (29) | Po drugi strani je sodelujoči proizvajalec mini kompresorjev iz EU trdil, da so bili v prvotnem ukrepu njegovi izdelki zajeti ter da so bili z ukrepom upravičeno zaščiteni njegovi interesi. Posledično je trdil, da je treba protidampinško dajatev na mini kompresorje pobrati retroaktivno in jo pobirati tudi v prihodnosti, saj še vedno prihaja do škodljivega dampinga mini kompresorjev. |
| --- | --- |

(29)

Po drugi strani je sodelujoči proizvajalec mini kompresorjev iz EU trdil, da so bili v prvotnem ukrepu njegovi izdelki zajeti ter da so bili z ukrepom upravičeno zaščiteni njegovi interesi. Posledično je trdil, da je treba protidampinško dajatev na mini kompresorje pobrati retroaktivno in jo pobirati tudi v prihodnosti, saj še vedno prihaja do škodljivega dampinga mini kompresorjev.

| (30) | V zvezi s tem je treba omeniti, da v prvotni preiskavi ni sodeloval ne ta niti kateri koli drugi proizvajalec mini kompresorjev. Nadalje, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 26, mini kompresorji niso bili preiskani v prvotni preiskavi. Treba je tudi opozoriti, da, kot je bilo ugotovljeno v sedanji obnovljeni preiskavi, obstajajo znatne razlike med mini kompresorji in kompresorji, preiskanimi v prvotni preiskavi. Zato stališče navedenega proizvajalca mini kompresorjev iz EU ne more spremeniti ugotovitev v sedanji obnovljeni preiskavi. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s tem je treba omeniti, da v prvotni preiskavi ni sodeloval ne ta niti kateri koli drugi proizvajalec mini kompresorjev. Nadalje, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 26, mini kompresorji niso bili preiskani v prvotni preiskavi. Treba je tudi opozoriti, da, kot je bilo ugotovljeno v sedanji obnovljeni preiskavi, obstajajo znatne razlike med mini kompresorji in kompresorji, preiskanimi v prvotni preiskavi. Zato stališče navedenega proizvajalca mini kompresorjev iz EU ne more spremeniti ugotovitev v sedanji obnovljeni preiskavi.

| (31) | V povezavi s trditvijo o nadaljevanju škodljivega dampinga mini kompresorjev in morebitni uvedbi protidampinških ukrepov je treba opozoriti, kot je obrazloženo v uvodnih izjavah 23 do 26, da mini kompresorji niso bili preiskani v prvotni preiskavi in da se s sedanjo preiskavo ne more določiti, ali je prišlo ali prihaja do škodljivega dampinga, saj je sedanja obnovljena preiskava omejena na razjasnitev obsega izdelka iz prvotnega ukrepa. |
| --- | --- |

(31)

V povezavi s trditvijo o nadaljevanju škodljivega dampinga mini kompresorjev in morebitni uvedbi protidampinških ukrepov je treba opozoriti, kot je obrazloženo v uvodnih izjavah 23 do 26, da mini kompresorji niso bili preiskani v prvotni preiskavi in da se s sedanjo preiskavo ne more določiti, ali je prišlo ali prihaja do škodljivega dampinga, saj je sedanja obnovljena preiskava omejena na razjasnitev obsega izdelka iz prvotnega ukrepa.

| (32) | Po razkritju je proizvajalec mini kompresorjev iz EU ponovil svoje stališče ter trdil, da bi retroaktivno izvzetje mini kompresorjev iz ukrepov vodilo do retroaktivne okrepitve konkurenčnih podjetij v LRK ter izkrivljalo pošteno konkurenco. |
| --- | --- |

(32)

Po razkritju je proizvajalec mini kompresorjev iz EU ponovil svoje stališče ter trdil, da bi retroaktivno izvzetje mini kompresorjev iz ukrepov vodilo do retroaktivne okrepitve konkurenčnih podjetij v LRK ter izkrivljalo pošteno konkurenco.

| (33) | V zvezi s tem je treba ponoviti, da v obnovljeni preiskavi analiza tržnih razmer za mini kompresorje ni bila izvedena ali predvidena. Njen namen je bil razjasniti, ali se mini kompresorji razlikujejo od kompresorjev, preiskanih v prvotni preiskavi. Izid naj prav tako ne bi izkrivil kakršnih koli tržnih razmer, temveč zagotavljal jasnost glede veljavnih dajatev. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem je treba ponoviti, da v obnovljeni preiskavi analiza tržnih razmer za mini kompresorje ni bila izvedena ali predvidena. Njen namen je bil razjasniti, ali se mini kompresorji razlikujejo od kompresorjev, preiskanih v prvotni preiskavi. Izid naj prav tako ne bi izkrivil kakršnih koli tržnih razmer, temveč zagotavljal jasnost glede veljavnih dajatev.

| (34) | Po razkritju je en sodelujoči uvoznik trdil, da so mini kompresorji dejansko samo črpalke in da kakršna koli dajatev na kompresorje po definiciji ne velja za črpalke, saj so bile izrecno izključene iz obsega izdelka v prvotnem ukrepu. |
| --- | --- |

(34)

Po razkritju je en sodelujoči uvoznik trdil, da so mini kompresorji dejansko samo črpalke in da kakršna koli dajatev na kompresorje po definiciji ne velja za črpalke, saj so bile izrecno izključene iz obsega izdelka v prvotnem ukrepu.

| (35) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da sedanja obnovljena preiskava take razlage ne podpira in da je s tehničnega vidika jasno, da so mini kompresorji kompresorji, saj premikajo zrak (tako kot črpalke), vendar prav tako stiskajo zrak v predmet, na katerega so pritrjeni. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da sedanja obnovljena preiskava take razlage ne podpira in da je s tehničnega vidika jasno, da so mini kompresorji kompresorji, saj premikajo zrak (tako kot črpalke), vendar prav tako stiskajo zrak v predmet, na katerega so pritrjeni.

| (36) | Glede na navedeno se sklene, da se mini kompresorji (tj. kompresorji brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje) razlikujejo od kompresorjev, preiskanih v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(36)

Glede na navedeno se sklene, da se mini kompresorji (tj. kompresorji brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje) razlikujejo od kompresorjev, preiskanih v prvotni preiskavi.

| (37) | Ker mini kompresorji ne spadajo v področje uporabe prvotne preiskave, se protidampinška dajatev ne sme uporabljati za uvoz mini kompresorjev. Zato je treba področje uporabe zadevnega ukrepa razjasniti retroaktivno s spremembo dokončne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Ker mini kompresorji ne spadajo v področje uporabe prvotne preiskave, se protidampinška dajatev ne sme uporabljati za uvoz mini kompresorjev. Zato je treba področje uporabe zadevnega ukrepa razjasniti retroaktivno s spremembo dokončne uredbe.

E.   RETROAKTIVNA UPORABA

| (38) | Ker je sedanja obnova preiskave omejena na razjasnitev obsega izdelka, mini kompresorji pa niso bili zajeti v prvotni preiskavi in posledičnem protidampinškem ukrepu, se zdi primerno, da se ugotovitve uporabljajo od začetka veljavnosti dokončne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Ker je sedanja obnova preiskave omejena na razjasnitev obsega izdelka, mini kompresorji pa niso bili zajeti v prvotni preiskavi in posledičnem protidampinškem ukrepu, se zdi primerno, da se ugotovitve uporabljajo od začetka veljavnosti dokončne uredbe.

| (39) | Zato je treba kakršno koli dokončno protidampinško dajatev, plačano ali vknjiženo v skladu z Uredbo (ES) št. 261/2008 na uvoz mini kompresorjev s poreklom iz LRK, povrniti ali odpustiti. Povrnitev ali odpustitev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Če roki v navedeni zakonodaji pretečejo pred ali z dnem objave te uredbe ali v roku šestih mesecev po navedenem datumu, se ti roki podaljšajo, da pretečejo šest mesecev po datumu objave te uredbe, da navedeni roki zadevnim uvoznikom ne bi preprečili, da zahtevajo tako povračilo – |
| --- | --- |

(39)

Zato je treba kakršno koli dokončno protidampinško dajatev, plačano ali vknjiženo v skladu z Uredbo (ES) št. 261/2008 na uvoz mini kompresorjev s poreklom iz LRK, povrniti ali odpustiti. Povrnitev ali odpustitev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Če roki v navedeni zakonodaji pretečejo pred ali z dnem objave te uredbe ali v roku šestih mesecev po navedenem datumu, se ti roki podaljšajo, da pretečejo šest mesecev po datumu objave te uredbe, da navedeni roki zadevnim uvoznikom ne bi preprečili, da zahtevajo tako povračilo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 261/2008 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz batnih kompresorjev (razen črpalk batnih kompresorjev) s pretokom največ 2 kubična metra na minuto, uvrščenih pod oznake KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 in ex 8414 80 51, (oznake TARIC 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 in 8414805199) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Tako imenovani mini kompresorji, tj. kompresorji brez tlačne posode, ki lahko delujejo na 12-voltno napajanje ter se uvrščajo pod navedene oznake KN, niso zajeti v dokončni protidampinški dajatvi.“.

Člen 2

Dokončna protidampinška dajatev, plačana ali vknjižena v skladu s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 261/2008, se za blago, ki ni zajeto z navedenim členom, kot je spremenjen s to uredbo, povrne ali odpusti.

Zahtevek za povračilo ali odpust se vloži pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Kadar rok iz člena 236(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (6) poteče, ali pred datumom objave te uredbe, ali na ta datum, ali v šestih mesecih po njem, se navedeni rok podaljša in poteče šest mesecev po datumu objave te uredbe.

6

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in se uporablja retroaktivno od 21. marca 2008.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2011

Za Svet

Predsednik

S. NOWAK

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 314, 21.12.2006, str. 2.

2

(3)  UL L 81, 20.3.2008, str. 1.

3

(4)  UL C 73, 23.3.2010, str. 39.

4

(5)  UL C 98, 30.3.2011, str. 22.

5

(6)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

6

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1307/2011

z dne 14. decembra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. decembra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1308/2011

z dne 14. decembra 2011

o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotnega sladkorja za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

Ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1240/2011 z dne 30. novembra 2011 o posebnih ukrepih glede dajanja izvenkvotnega sladkorja in izoglukoze na trg Unije z znižanimi dajatvami na presežne zaloge v tržnem letu 2011/2012 (2) ter zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine, zajete v vlogah za dovoljenja za izvenkvotni sladkor, predloženih od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011 in sporočenih Komisiji, presegajo mejo, določeno v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Količine, zajete v vlogah za dovoljenja za izvenkvotni sladkor, predloženih od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011 in sporočenih Komisiji, presegajo mejo, določeno v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011.

| (2) | Zato je v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011 treba določiti dodelitveni koeficient, ki ga države članice upoštevajo pri vseh sporočenih vlogah za izdajo dovoljenja, zavrniti nesporočene vloge in zaključiti obdobje(-a) za predložitev vlog. |
| --- | --- |

(2)

Zato je v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011 treba določiti dodelitveni koeficient, ki ga države članice upoštevajo pri vseh sporočenih vlogah za izdajo dovoljenja, zavrniti nesporočene vloge in zaključiti obdobje(-a) za predložitev vlog.

| (3) | Da bi lahko delovali pred izdajo dovoljenja, za katerega je bila predložena vloga, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi lahko delovali pred izdajo dovoljenja, za katerega je bila predložena vloga, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere je bilo zaprošeno v vlogah za dovoljenja za izvenkvotni sladkor, predloženih v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1240/2011 od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011, in sporočenih Komisiji, se pomnožijo z dodelitvenim koeficientom 21,680216 %.

Vloge za dovoljenja, predložene od 8. decembra 2011 do 15. decembra 2011, se zavrnejo.

Obdobje(-a) za predložitev vlog za dovoljenja je/so od 15. decembra 2011 zaključeno(-a).

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 318, 1.12.2011, str. 9.

2

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1309/2011

z dne 14. decembra 2011

o določitvi dodelitvenega koeficienta, zavrnitvi nadaljnjih zahtevkov in zaključku obdobja za predložitev vlog za razpoložljive količine izvenkvotne izoglukoze za prodajo na trgu Unije po znižani presežni dajatvi v tržnem letu 2011/2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1240/2011 z dne 30. novembra 2011 o posebnih ukrepih glede dajanja izvenkvotnega sladkorja in izoglukoze na trg Unije z znižanimi dajatvami na presežne zaloge v tržnem letu 2011/2012 (2) ter zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine, zajete v vlogah za dovoljenja za izvenkvotno izoglukozo, predloženih od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011 in sporočenih Komisiji, presegajo mejo, določeno v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Količine, zajete v vlogah za dovoljenja za izvenkvotno izoglukozo, predloženih od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011 in sporočenih Komisiji, presegajo mejo, določeno v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011.

| (2) | Zato je v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011 treba določiti dodelitveni koeficient, ki ga države članice upoštevajo pri vseh sporočenih vlogah za izdajo dovoljenja, zavrniti nesporočene vloge in zaključiti obdobja za predložitev vlog. |
| --- | --- |

(2)

Zato je v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1240/2011 treba določiti dodelitveni koeficient, ki ga države članice upoštevajo pri vseh sporočenih vlogah za izdajo dovoljenja, zavrniti nesporočene vloge in zaključiti obdobja za predložitev vlog.

| (3) | Da bi lahko delovali pred izdajo dovoljenja, za katerega je bila predložena vloga, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi lahko delovali pred izdajo dovoljenja, za katerega je bila predložena vloga, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere je bilo zaprošeno v vlogah za dovoljenja za izvenkvotno izoglukozo, predloženih v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1240/2011 od 4. decembra 2011 do 7. decembra 2011, in sporočenih Komisiji, se pomnožijo z dodelitvenim koeficientom 99,290780 %.

Vloge za dovoljenja, predložene od 8. decembra 2011 do 15. decembra 2011, se zavrnejo.

Obdobja za predložitev vlog za dovoljenja so od 15. decembra 2011 zaključena.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 318, 1.12.2011, str. 9.

2

---

SKLEPI

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/10

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/18/2011

z dne 2. decembra 2011

o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

(2011/836/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje nadaljnjih sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje nadaljnjih sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

| (2) | PVO je s Sklepom 2009/836/SZVP (2) za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenoval generalmajorja Bernharda BAIRA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je s Sklepom 2009/836/SZVP (2) za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenoval generalmajorja Bernharda BAIRA.

| (3) | Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenuje brigadni general Robert BRIEGER. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenuje brigadni general Robert BRIEGER.

| (4) | Vojaški odbor EU je to priporočilo podprl. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je to priporočilo podprl.

| (5) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo.

| (6) | Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Københavnu sprejel deklaracijo, v kateri je določeno, da se ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporablja le za tiste države članice, ki so tudi članice Nata ali članice „partnerstva za mir“, na podlagi katerega so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom – |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Københavnu sprejel deklaracijo, v kateri je določeno, da se ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporablja le za tiste države članice, ki so tudi članice Nata ali članice „partnerstva za mir“, na podlagi katerega so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Brigadni general Robert BRIEGER se imenuje za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 6. decembra 2011.

V Bruslju, 2. decembra 2011

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

O. SKOOG

---

(1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 299, 14.11.2009, str. 17.

2

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/11

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2011

o popravku Sklepa 2010/399/EU o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9130)

(Besedilo v slovenskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/837/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) in zlasti člena 31 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je za Slovenijo s Sklepom 2010/399/EU (3) iz financiranja Evropske unije izključila znesek v višini 2 280 860,00 EUR, in sicer za ukrepe razvoja podeželja, kmetijske okoljske ukrepe in ukrepe na območjih z omejenimi zmožnostmi, v zvezi z zneski, ki na dan 23. junija 2009 še niso bili izterjani od upravičencev. Zgoraj navedeni znesek je bil določen na podlagi podatkov, ki jih je Slovenija predložila Komisiji. Slovenija je bila obveščena, da se terjatve teh zneskov, opravljene po 23. juniju 2009, Komisiji ne prijavijo, prav tako se za njih ne izplačujejo povračila. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je za Slovenijo s Sklepom 2010/399/EU (3) iz financiranja Evropske unije izključila znesek v višini 2 280 860,00 EUR, in sicer za ukrepe razvoja podeželja, kmetijske okoljske ukrepe in ukrepe na območjih z omejenimi zmožnostmi, v zvezi z zneski, ki na dan 23. junija 2009 še niso bili izterjani od upravičencev. Zgoraj navedeni znesek je bil določen na podlagi podatkov, ki jih je Slovenija predložila Komisiji. Slovenija je bila obveščena, da se terjatve teh zneskov, opravljene po 23. juniju 2009, Komisiji ne prijavijo, prav tako se za njih ne izplačujejo povračila.

| (2) | Slovenija je pri predložitvi končne izjave o izdatkih in zahtevka za končno plačilo Komisiji za zaključek prehodnih programov za razvoj podeželja nepravilno vključila izterjane zneske, ki so bili v končnih izjavah predmet zgoraj navedenega finančnega popravka. Na podlagi zneskov, ki jih je prijavila Slovenija, je bil sprejet Sklep Komisije 2009/984/EU (4) o določitvi končnih zneskov, ki jih morajo plačati ali izterjati Češka, Madžarska in Slovenija ob zaključku programa s področja prehodnih programov za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS). |
| --- | --- |

(2)

Slovenija je pri predložitvi končne izjave o izdatkih in zahtevka za končno plačilo Komisiji za zaključek prehodnih programov za razvoj podeželja nepravilno vključila izterjane zneske, ki so bili v končnih izjavah predmet zgoraj navedenega finančnega popravka. Na podlagi zneskov, ki jih je prijavila Slovenija, je bil sprejet Sklep Komisije 2009/984/EU (4) o določitvi končnih zneskov, ki jih morajo plačati ali izterjati Češka, Madžarska in Slovenija ob zaključku programa s področja prehodnih programov za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS).

| (3) | Po prejemu naloga za izterjavo za popravek iz Sklepa 2010/399/EU je Slovenija Komisijo obvestila, da je bil del popravka že odštet v Sklepu 2009/984/EU. Po temeljiti analizi in potrditvi s strani slovenskega certifikacijskega organa plačilne agencije je bilo potrjeno prekrivanje zneskov v višini 2 170 331,88 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Po prejemu naloga za izterjavo za popravek iz Sklepa 2010/399/EU je Slovenija Komisijo obvestila, da je bil del popravka že odštet v Sklepu 2009/984/EU. Po temeljiti analizi in potrditvi s strani slovenskega certifikacijskega organa plačilne agencije je bilo potrjeno prekrivanje zneskov v višini 2 170 331,88 EUR.

| (4) | Zato je Slovenija Komisiji dolžna poravnati le razliko med zneskom prvotnega popravka iz Sklepa 2010/399/EU, ki je znašal 2 280 860 EUR, in zneskom terjatev, prijavljenih v Sklepu 2009/984/EU, v višini 2 170 331,88 EUR. Ta razlika znaša 110 528,12 EUR. Prvotni nalog za izterjavo se bo nadomestil z novim v višini 110 582,12 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Zato je Slovenija Komisiji dolžna poravnati le razliko med zneskom prvotnega popravka iz Sklepa 2010/399/EU, ki je znašal 2 280 860 EUR, in zneskom terjatev, prijavljenih v Sklepu 2009/984/EU, v višini 2 170 331,88 EUR. Ta razlika znaša 110 528,12 EUR. Prvotni nalog za izterjavo se bo nadomestil z novim v višini 110 582,12 EUR.

| (5) | Sklep 2010/399/EU je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2010/399/EU je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsi vnosi v Prilogi k Sklepu 2010/399/EU glede Slovenije se nadomestijo z vnosi iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 12. decembra 2011

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

1

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 184, 17.7.2010, str. 6.

3

(4)  UL L 338, 19.12.2009, str. 95.

4

---

PRILOGA

PRORAČUNSKA POSTAVKA 6500

| DČ | Ukrep | FL | Razlog | Vrsta popravka | % | Valuta | Znesek | Odbitki | Finančni vpliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Razvoj podeželja – Prehodni instrument | 2005 | pozna izvedba postopkov preverjanja in izterjave | enkratna pomoč | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Razvoj podeželja – Prehodni instrument | 2006 | pozna izvedba postopkov preverjanja in izterjave | enkratna pomoč | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Skupaj SI | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

DČ

Ukrep

FL

Razlog

Vrsta popravka

%

Valuta

Znesek

Odbitki

Finančni vpliv

SI

Razvoj podeželja – Prehodni instrument

2005

pozna izvedba postopkov preverjanja in izterjave

enkratna pomoč

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Razvoj podeželja – Prehodni instrument

2006

pozna izvedba postopkov preverjanja in izterjave

enkratna pomoč

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Skupaj SI

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/13

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2011

o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede obdobja za izvajanje nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9128)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/838/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe, ki se uporabljajo v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih regijah, določenih v Prilogi k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe, ki se uporabljajo v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih regijah, določenih v Prilogi k navedeni odločbi.

| (2) | Odločba 2008/855/ES se uporablja do 31. decembra 2011. Zaradi stanja bolezni, zlasti pri divjem prašiču v nekaterih regijah Bolgarije, Nemčije, Madžarske in Romunije, je primerno podaljšati čas uporabe navedene odločbe do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2008/855/ES se uporablja do 31. decembra 2011. Zaradi stanja bolezni, zlasti pri divjem prašiču v nekaterih regijah Bolgarije, Nemčije, Madžarske in Romunije, je primerno podaljšati čas uporabe navedene odločbe do 31. decembra 2013.

| (3) | Odločbo 2008/855/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2008/855/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 15 Odločbe 2008/855/ES se datum „31. decembra 2011“ nadomesti z „31. decembra 2013“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.

3

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/14

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 532/09/COL

z dne 16. decembra 2009

o šestinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),

Ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 11. avgusta 2009 objavila sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev (5).

Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.

Zagotoviti je treba enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.

V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.

Nadzorni organ se je v zvezi s tem posvetoval z Evropsko komisijo v dopisu z dne 27. novembra 2009 (evidenčna številka 538332) in državami Efte v dopisu z dne 16. oktobra 2009 (evidenčne številke 5333819, 533835 in 533836) –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev. Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kristján Andri STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu: smernice o državni pomoči). Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Uradnem listu Evropske Unije

(5)  UL C 188, 11.8.2009, str. 6.

5

---

PRILOGA

MERILA ZA ANALIZO ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI ZA ZAPOSLOVANJE PRIKRAJŠANIH DELAVCEV IN INVALIDOV, ZA KATERO VELJA POSAMIČNA PRIGLASITEV
   (1)

1.   Uvod

| 1. | Med cilji Sporazuma EGP in držav Efte (2) sta tudi spodbujanje zaposlovanja in socialna politika. Brezposelnost, zlasti strukturna brezposelnost nekaterih kategorij delavcev, je v nekaterih delih držav Efte še vedno problematična. Državna pomoč v obliki subvencij za stroške plač, pri čemer strošek plače pomeni celotni znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in ki vključuje: (a) bruto plačo pred obdavčitvijo, (b) obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter (c) stroške otroškega in starševskega varstva („subvencije plače“), lahko podjetja dodatno spodbuja k večjemu zaposlovanju prikrajšanih delavcev in invalidov. Cilj takšne pomoči je torej spodbuditi zaposlovanje ciljnih kategorij delavcev. |
| --- | --- |

1.

Med cilji Sporazuma EGP in držav Efte (2) sta tudi spodbujanje zaposlovanja in socialna politika. Brezposelnost, zlasti strukturna brezposelnost nekaterih kategorij delavcev, je v nekaterih delih držav Efte še vedno problematična. Državna pomoč v obliki subvencij za stroške plač, pri čemer strošek plače pomeni celotni znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in ki vključuje: (a) bruto plačo pred obdavčitvijo, (b) obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter (c) stroške otroškega in starševskega varstva („subvencije plače“), lahko podjetja dodatno spodbuja k večjemu zaposlovanju prikrajšanih delavcev in invalidov. Cilj takšne pomoči je torej spodbuditi zaposlovanje ciljnih kategorij delavcev.

| 2. | To poglavje zagotavlja navodila za merila, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal pri oceni državne pomoči v obliki subvencije plače, ki jo je treba posamično priglasiti v skladu s členom 6(1)(h) in (i) predpisa iz točke 1j Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah))
   (3), kot je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k temu sporazumu (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah). Ta navodila so namenjena zagotavljanju preglednosti sklepanja Nadzornega organa ter ustvarjanju predvidljivosti in pravne varnosti. |
| --- | --- |

2.

To poglavje zagotavlja navodila za merila, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal pri oceni državne pomoči v obliki subvencije plače, ki jo je treba posamično priglasiti v skladu s členom 6(1)(h) in (i) predpisa iz točke 1j Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah))
   (3), kot je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k temu sporazumu (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah). Ta navodila so namenjena zagotavljanju preglednosti sklepanja Nadzornega organa ter ustvarjanju predvidljivosti in pravne varnosti.

| 3. | Te smernice veljajo za državno pomoč v obliki subvencij plače za prikrajšane delavce, resno prikrajšane delavce in invalide v smislu člena 2(18), (19) in (20) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta navodila bodo veljala za vsak posamezen ukrep, dodeljen ad hoc ali na podlagi sheme, kadar njegov ekvivalent dotacije presega 5 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in resno prikrajšanih delavcev (skupaj v nadaljnjem besedilu: prikrajšani delavci) in 10 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje invalidov (5). |
| --- | --- |

3.

Te smernice veljajo za državno pomoč v obliki subvencij plače za prikrajšane delavce, resno prikrajšane delavce in invalide v smislu člena 2(18), (19) in (20) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta navodila bodo veljala za vsak posamezen ukrep, dodeljen ad hoc ali na podlagi sheme, kadar njegov ekvivalent dotacije presega 5 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in resno prikrajšanih delavcev (skupaj v nadaljnjem besedilu: prikrajšani delavci) in 10 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje invalidov (5).

| 4. | Merila, določena v teh smernicah, se ne uporabljajo samodejno. Raven ocene Nadzornega organa in vrsta informacij, ki jih lahko zahteva, bosta sorazmerni s tveganjem izkrivljanja konkurence. Obseg analize bo odvisen od narave primera. |
| --- | --- |

4.

Merila, določena v teh smernicah, se ne uporabljajo samodejno. Raven ocene Nadzornega organa in vrsta informacij, ki jih lahko zahteva, bosta sorazmerni s tveganjem izkrivljanja konkurence. Obseg analize bo odvisen od narave primera.

2.   Pozitivni učinki na pomoč

2.1   Obstoj cilja skupnega interesa

| 5. | Nekatere kategorije delavcev imajo pri iskanju zaposlitve posebne težave, ker jih delodajalci obravnavajo kot manj produktivne ali imajo do njih predsodke. Vzroka za tako razumljeno ali dejansko nižjo produktivnost sta lahko pomanjkanje delovnih izkušenj v zadnjem času (na primer pri mladih delavcih ali dolgotrajno brezposelnih osebah) ali trajna invalidnost. Zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti bodo ti delavci verjetno izključeni s trga dela, če se delodajalcem ne zagotovi nadomestilo za njihovo zaposlovanje. |
| --- | --- |

5.

Nekatere kategorije delavcev imajo pri iskanju zaposlitve posebne težave, ker jih delodajalci obravnavajo kot manj produktivne ali imajo do njih predsodke. Vzroka za tako razumljeno ali dejansko nižjo produktivnost sta lahko pomanjkanje delovnih izkušenj v zadnjem času (na primer pri mladih delavcih ali dolgotrajno brezposelnih osebah) ali trajna invalidnost. Zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti bodo ti delavci verjetno izključeni s trga dela, če se delodajalcem ne zagotovi nadomestilo za njihovo zaposlovanje.

| 6. | Družbeno zaželeno je, da se vse kategorije delavcev vključijo na trg dela. To pomeni, da se lahko delež domačega prihodka prerazdeli na kategorije delavcev, ki jih ukrepi zadevajo. Državna pomoč lahko pomaga prikrajšanim delavcem in invalidom, da vstopijo na trg dela ali ostanejo na njem, tako da krije dodatne stroške, ki nastanejo zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti takšnih delavcev. |
| --- | --- |

6.

Družbeno zaželeno je, da se vse kategorije delavcev vključijo na trg dela. To pomeni, da se lahko delež domačega prihodka prerazdeli na kategorije delavcev, ki jih ukrepi zadevajo. Državna pomoč lahko pomaga prikrajšanim delavcem in invalidom, da vstopijo na trg dela ali ostanejo na njem, tako da krije dodatne stroške, ki nastanejo zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti takšnih delavcev.

| 7. | Države Efte morajo dokazati, da bo pomoč usmerjena k cilju skupnega interesa. Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:






  (a) | število in kategorije delavcev, ki jih ukrep zadeva; |
| --- | --- | --- |

7.

Države Efte morajo dokazati, da bo pomoč usmerjena k cilju skupnega interesa. Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

(a)

število in kategorije delavcev, ki jih ukrep zadeva;

| (b) | stopnje zaposlenosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni in v zadevnem podjetju/zadevnih podjetjih; |
| --- | --- |

(b)

stopnje zaposlenosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni in v zadevnem podjetju/zadevnih podjetjih;

| (c) | stopnje brezposelnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

stopnje brezposelnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni;

| (d) | posebno marginalizirane podskupine v okviru širših kategorij invalidov in prikrajšanih delavcev. |
| --- | --- |

(d)

posebno marginalizirane podskupine v okviru širših kategorij invalidov in prikrajšanih delavcev.

2.2   Državna pomoč kot ustrezen instrument politike

| 8. | Državna pomoč v obliki subvencij plače ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za spodbujanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev in invalidov. Države Efte lahko uporabijo tudi splošne ukrepe, kot so zmanjšanje obdavčitve stroškov delovne sile in socialne varnosti, povečanje naložb v izobraževanje in usposabljanje, ukrepi za usmerjanje in svetovanje, pomoč in usposabljanje za brezposelne ter izboljšanje delovnega prava. |
| --- | --- |

8.

Državna pomoč v obliki subvencij plače ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za spodbujanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev in invalidov. Države Efte lahko uporabijo tudi splošne ukrepe, kot so zmanjšanje obdavčitve stroškov delovne sile in socialne varnosti, povečanje naložb v izobraževanje in usposabljanje, ukrepi za usmerjanje in svetovanje, pomoč in usposabljanje za brezposelne ter izboljšanje delovnega prava.

| 9. | Kadar je država Efte proučila druge možnosti politik in so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se zadevni ukrepi štejejo za primeren instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte. |
| --- | --- |

9.

Kadar je država Efte proučila druge možnosti politik in so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se zadevni ukrepi štejejo za primeren instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte.

2.3   Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči

| 10. | Državna pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov mora pri upravičencu do pomoči povzročiti spremembo ravnanja, tako da se zaradi pomoči poveča neto število prikrajšanih delavcev ali invalidov, zaposlenih v zadevnem podjetju. Novo zaposleni prikrajšani delavci ali invalidi morajo zapolniti le novo ustvarjena delovna mesta ali delovna mesta, ki so prosta zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline. Delovnih mest, ki so prosta zaradi presežka delovne sile, ne smejo zapolniti subvencionirani prikrajšani delavci ali invalidi. Tako se državna pomoč ne sme uporabiti za nadomeščanje delavcev, za katere podjetje ne prejema več subvencij in ki so bili zaradi tega razrešeni z delovnega mesta. |
| --- | --- |

10.

Državna pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov mora pri upravičencu do pomoči povzročiti spremembo ravnanja, tako da se zaradi pomoči poveča neto število prikrajšanih delavcev ali invalidov, zaposlenih v zadevnem podjetju. Novo zaposleni prikrajšani delavci ali invalidi morajo zapolniti le novo ustvarjena delovna mesta ali delovna mesta, ki so prosta zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline. Delovnih mest, ki so prosta zaradi presežka delovne sile, ne smejo zapolniti subvencionirani prikrajšani delavci ali invalidi. Tako se državna pomoč ne sme uporabiti za nadomeščanje delavcev, za katere podjetje ne prejema več subvencij in ki so bili zaradi tega razrešeni z delovnega mesta.

| 11. | Države Efte morajo Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka in potrebe po pomoči. Preden se zaposlijo kategorije delavcev, ki jih zadevajo ukrepi, mora upravičenec predložiti vlogo za pomoč zadevni državi Efte. Poleg tega mora država Efte dokazati, da je pomoč uporabljena za prikrajšane delavce ali invalide v podjetju, ki brez pomoči ne bi zaposlovalo. |
| --- | --- |

11.

Države Efte morajo Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka in potrebe po pomoči. Preden se zaposlijo kategorije delavcev, ki jih zadevajo ukrepi, mora upravičenec predložiti vlogo za pomoč zadevni državi Efte. Poleg tega mora država Efte dokazati, da je pomoč uporabljena za prikrajšane delavce ali invalide v podjetju, ki brez pomoči ne bi zaposlovalo.

| 12. | Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:






  (a) | notranje dokumente upravičenca do pomoči o stroških zaposlovanja v zvezi s kategorijami delavcev, ki jih ukrep zadeva, za dva scenarija: s pomočjo in brez pomoči; |
| --- | --- | --- |

12.

Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

(a)

notranje dokumente upravičenca do pomoči o stroških zaposlovanja v zvezi s kategorijami delavcev, ki jih ukrep zadeva, za dva scenarija: s pomočjo in brez pomoči;

| (b) | sedanje ali nekdanje subvencije plač v zadevnem podjetju: kategorije in število delavcev, za katere se prejemajo subvencije; |
| --- | --- |

(b)

sedanje ali nekdanje subvencije plač v zadevnem podjetju: kategorije in število delavcev, za katere se prejemajo subvencije;

| (c) | letno fluktuacijo kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva. |
| --- | --- |

(c)

letno fluktuacijo kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva.

2.4   Sorazmernost pomoči

| 13. | Država Efte mora dokazati, da je pomoč potrebna in da je znesek pomoči omejen na najmanjšega, da se doseže cilj pomoči.
  Države Efte morajo predložiti dokaze, da znesek pomoči ne presega neto dodatnih stroškov zaposlovanja kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, v primerjavi s stroški zaposlovanja delavcev, ki niso prikrajšani ali invalidi (6).
  Intenzivnost pomoči ne sme biti v nobenem primeru večja od intenzivnosti, določene v členih 40 (7) in 41 (8) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Upravičene stroške, na podlagi katerih se določajo intenzivnosti pomoči, je treba izračunati v skladu s členoma 40 (9) in 41 (10) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

13.

Država Efte mora dokazati, da je pomoč potrebna in da je znesek pomoči omejen na najmanjšega, da se doseže cilj pomoči.

Države Efte morajo predložiti dokaze, da znesek pomoči ne presega neto dodatnih stroškov zaposlovanja kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, v primerjavi s stroški zaposlovanja delavcev, ki niso prikrajšani ali invalidi (6).

Intenzivnost pomoči ne sme biti v nobenem primeru večja od intenzivnosti, določene v členih 40 (7) in 41 (8) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Upravičene stroške, na podlagi katerih se določajo intenzivnosti pomoči, je treba izračunati v skladu s členoma 40 (9) in 41 (10) uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

3.   Negativni učinki na pomoč

| 14. | Če je pomoč sorazmerna, tako da lahko doseže cilj pomoči, so negativni učinki pomoči verjetno omejeni in analiza negativnih učinkov morda ni potrebna. Vendar lahko pomoč v nekaterih primerih, čeprav je potrebna in sorazmerna, da posamezno podjetje poveča zaposlovanje kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, povzroči spremembo v ravnanju upravičenca, kar znatno izkrivlja konkurenco. V teh primerih bo Nadzorni organ izvedel analizo izkrivljanja konkurence. Obseg izkrivljanja konkurence, ki ga povzroči pomoč, je lahko različen glede na značilnosti pomoči in prizadetih trgov (11). |
| --- | --- |

14.

Če je pomoč sorazmerna, tako da lahko doseže cilj pomoči, so negativni učinki pomoči verjetno omejeni in analiza negativnih učinkov morda ni potrebna. Vendar lahko pomoč v nekaterih primerih, čeprav je potrebna in sorazmerna, da posamezno podjetje poveča zaposlovanje kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, povzroči spremembo v ravnanju upravičenca, kar znatno izkrivlja konkurenco. V teh primerih bo Nadzorni organ izvedel analizo izkrivljanja konkurence. Obseg izkrivljanja konkurence, ki ga povzroči pomoč, je lahko različen glede na značilnosti pomoči in prizadetih trgov (11).

| 15. | Značilnosti pomoči, ki lahko vplivajo na verjetnost in obseg izkrivljanja, so:






  (a) | selektivnost; |
| --- | --- | --- |

15.

Značilnosti pomoči, ki lahko vplivajo na verjetnost in obseg izkrivljanja, so:

(a)

selektivnost;

| (b) | obseg pomoči; |
| --- | --- |

(b)

obseg pomoči;

| (c) | pogostnost in trajanje pomoči; |
| --- | --- |

(c)

pogostnost in trajanje pomoči;

| (d) | učinek pomoči na stroške podjetja. |
| --- | --- |

(d)

učinek pomoči na stroške podjetja.

| 16. | Na primer, shema pomoči, ki se uporablja za splošno spodbujanje podjetij v državi Efte k zaposlovanju več prikrajšanih delavcev ali invalidov, bo na trg verjetno vplivala drugače kot visok znesek pomoči, dodeljen ad hoc enemu podjetju, da lahko poveča zaposlovanje posamezne kategorije delavcev. Z visokim zneskom pomoči, ki je dodeljen enemu podjetju, se lahko v večji meri izkrivi konkurenco, ker postanejo konkurenti upravičenca do pomoči manj sposobni konkurirati. Izkrivljanje je še večje, če stroški delovne sile v podjetju upravičenca predstavljajo visok delež celotnih stroškov. |
| --- | --- |

16.

Na primer, shema pomoči, ki se uporablja za splošno spodbujanje podjetij v državi Efte k zaposlovanju več prikrajšanih delavcev ali invalidov, bo na trg verjetno vplivala drugače kot visok znesek pomoči, dodeljen ad hoc enemu podjetju, da lahko poveča zaposlovanje posamezne kategorije delavcev. Z visokim zneskom pomoči, ki je dodeljen enemu podjetju, se lahko v večji meri izkrivi konkurenco, ker postanejo konkurenti upravičenca do pomoči manj sposobni konkurirati. Izkrivljanje je še večje, če stroški delovne sile v podjetju upravičenca predstavljajo visok delež celotnih stroškov.

| 17. | Nadzorni organ bo pri ocenjevanju značilnosti trga, ki zagotavljajo natančnejšo predstavo o verjetnem učinku posamezne pomoči, med drugim upošteval:






  (a) | strukturo trga; |
| --- | --- | --- |

17.

Nadzorni organ bo pri ocenjevanju značilnosti trga, ki zagotavljajo natančnejšo predstavo o verjetnem učinku posamezne pomoči, med drugim upošteval:

(a)

strukturo trga;

| (b) | značilnosti sektorja ali industrije; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti sektorja ali industrije;

| (c) | položaj na nacionalnem/regionalnem trgu dela. |
| --- | --- |

(c)

položaj na nacionalnem/regionalnem trgu dela.

| 18. | Struktura trga se bo ocenjevala glede na tržno koncentracijo, velikost podjetij (12), pomembnost diferenciranja izdelkov (13) ter ovire za vstop na trg in izstop z njega. Tržni deleži in razmerja koncentracije se bodo izračunali po opredelitvi upoštevnega trga. Na splošno velja, da je pri manjšem številu podjetij na trgu njihov tržni delež večji, pri čemer je konkurence manj, kot bi jo pričakovali (14). Če ima prizadeti trg velike ovire za vstop (15) in je upravičenec do pomoči pomemben udeleženec na tem trgu, potem je bolj verjetno, da bodo morali konkurenti zaradi dodeljene pomoči spremeniti svoje ravnanje, na primer uvedbo novega izdelka ali tehnologije preložiti na pozneje ali opustiti ali izstopiti s trga. |
| --- | --- |

18.

Struktura trga se bo ocenjevala glede na tržno koncentracijo, velikost podjetij (12), pomembnost diferenciranja izdelkov (13) ter ovire za vstop na trg in izstop z njega. Tržni deleži in razmerja koncentracije se bodo izračunali po opredelitvi upoštevnega trga. Na splošno velja, da je pri manjšem številu podjetij na trgu njihov tržni delež večji, pri čemer je konkurence manj, kot bi jo pričakovali (14). Če ima prizadeti trg velike ovire za vstop (15) in je upravičenec do pomoči pomemben udeleženec na tem trgu, potem je bolj verjetno, da bodo morali konkurenti zaradi dodeljene pomoči spremeniti svoje ravnanje, na primer uvedbo novega izdelka ali tehnologije preložiti na pozneje ali opustiti ali izstopiti s trga.

| 19. | Nadzorni organ bo proučil tudi značilnosti sektorja, kot so obstoj presežne zmogljivosti in ali so trgi v industriji rastoči (16), zreli ali nazadujoči. Prisotnost presežne zmogljivosti ali zrelih trgov v industriji lahko na primer poveča tveganje, da bo pomoč povzročila neučinkovitost in prerazporeditev donosa med podjetji, ki nimajo subvencioniranih delavcev. |
| --- | --- |

19.

Nadzorni organ bo proučil tudi značilnosti sektorja, kot so obstoj presežne zmogljivosti in ali so trgi v industriji rastoči (16), zreli ali nazadujoči. Prisotnost presežne zmogljivosti ali zrelih trgov v industriji lahko na primer poveča tveganje, da bo pomoč povzročila neučinkovitost in prerazporeditev donosa med podjetji, ki nimajo subvencioniranih delavcev.

| 20. | Ukrep bo tudi umeščen v okvir razmer na trgu dela, to je stopenj brezposelnosti in zaposlenosti, ravni plač in delovnega prava. |
| --- | --- |

20.

Ukrep bo tudi umeščen v okvir razmer na trgu dela, to je stopenj brezposelnosti in zaposlenosti, ravni plač in delovnega prava.

| 21. | Subvencije plače lahko v posebnih primerih povzročijo izkrivljanja konkurence, obravnavana v odstavkih 22 do 27. |
| --- | --- |

21.

Subvencije plače lahko v posebnih primerih povzročijo izkrivljanja konkurence, obravnavana v odstavkih 22 do 27.

Učinek nadomestitve in prerazporeditve

| 22. | Učinek nadomestitve pomeni, da je neka kategorija delavcev zaposlena na delovnih mestih, ki preprosto nadomestijo delovna mesta za druge kategorije. Pri subvenciji plače, ki je namenjena posebni podskupini delavcev, se delovna sila deli na subvencionirane delavce in nesubvencionirane delavce, zaradi česar lahko podjetja začnejo nesubvencionirane delavce nadomeščati s subvencioniranimi. Vzrok so spremenjeni relativni stroški plač za subvencionirane in nesubvencionirane delavce (17). |
| --- | --- |

22.

Učinek nadomestitve pomeni, da je neka kategorija delavcev zaposlena na delovnih mestih, ki preprosto nadomestijo delovna mesta za druge kategorije. Pri subvenciji plače, ki je namenjena posebni podskupini delavcev, se delovna sila deli na subvencionirane delavce in nesubvencionirane delavce, zaradi česar lahko podjetja začnejo nesubvencionirane delavce nadomeščati s subvencioniranimi. Vzrok so spremenjeni relativni stroški plač za subvencionirane in nesubvencionirane delavce (17).

| 23. | Ker podjetja, ki zaposlujejo subvencionirane delavce, in podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, konkurirajo na istih trgih blaga ali storitev, lahko subvencije plače prispevajo k zmanjšanju števila delovnih mest na drugih področjih gospodarstva. Do takšnih razmer pride, kadar podjetje, ki zaposluje subvencionirane delavce, poveča donos, vendar ga prerazporedi med podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, zato pomoč izrine nesubvencionirano delo. |
| --- | --- |

23.

Ker podjetja, ki zaposlujejo subvencionirane delavce, in podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, konkurirajo na istih trgih blaga ali storitev, lahko subvencije plače prispevajo k zmanjšanju števila delovnih mest na drugih področjih gospodarstva. Do takšnih razmer pride, kadar podjetje, ki zaposluje subvencionirane delavce, poveča donos, vendar ga prerazporedi med podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, zato pomoč izrine nesubvencionirano delo.

Vstop na trg in izstop z njega

| 24. | Stroški dela so del običajnih poslovnih stroškov vsakega podjetja. Zato je zelo pomembno, da ima pomoč pozitiven učinek na zaposlovanje in da podjetjem ne omogoča le zmanjševanja stroškov, ki bi jih morala sicer nositi. Na primer, subvencije plače znižajo stalne stroške proizvodnje in tako zagotovijo privlačnejši vstop ter podjetjem s sicer slabimi poslovnimi možnostmi omogočijo, da vstopijo na trg ali uvedejo nove izdelke na škodo učinkovitejših konkurentov. |
| --- | --- |

24.

Stroški dela so del običajnih poslovnih stroškov vsakega podjetja. Zato je zelo pomembno, da ima pomoč pozitiven učinek na zaposlovanje in da podjetjem ne omogoča le zmanjševanja stroškov, ki bi jih morala sicer nositi. Na primer, subvencije plače znižajo stalne stroške proizvodnje in tako zagotovijo privlačnejši vstop ter podjetjem s sicer slabimi poslovnimi možnostmi omogočijo, da vstopijo na trg ali uvedejo nove izdelke na škodo učinkovitejših konkurentov.

| 25. | Razpoložljivost državne pomoči bo vplivala tudi na odločitev podjetja, da zapusti trg, na katerem že posluje. Subvencije plače bi lahko zmanjšale obseg izgub in omogočile podjetju, da ostane na trgu dlje, kar lahko pomeni, da so druga učinkovitejša podjetja, ki ne prejemajo pomoči, namesto tega prisiljena izstopiti s trga. |
| --- | --- |

25.

Razpoložljivost državne pomoči bo vplivala tudi na odločitev podjetja, da zapusti trg, na katerem že posluje. Subvencije plače bi lahko zmanjšale obseg izgub in omogočile podjetju, da ostane na trgu dlje, kar lahko pomeni, da so druga učinkovitejša podjetja, ki ne prejemajo pomoči, namesto tega prisiljena izstopiti s trga.

Naložbene spodbude

| 26. | Na trgih, na katerih so dodeljene subvencije plače, se podjetja odvrača od konkuriranja, pri čemer lahko ta podjetja zmanjšajo svoje naložbe in poskuse, da bi povečala učinkovitost in inovacije. Upravičenec do pomoči lahko odlaša z uvedbo novih manj delovno intenzivnih tehnologij zaradi spremembe relativnih stroškov za delovno in tehnološko intenzivne proizvodne metode. Proizvajalci konkurenčnih ali dopolnilnih izdelkov lahko prav tako zmanjšajo svoje naložbe ali z njimi odlašajo. Zaradi tega se bo splošna raven naložb v zadevni industriji zmanjšala. |
| --- | --- |

26.

Na trgih, na katerih so dodeljene subvencije plače, se podjetja odvrača od konkuriranja, pri čemer lahko ta podjetja zmanjšajo svoje naložbe in poskuse, da bi povečala učinkovitost in inovacije. Upravičenec do pomoči lahko odlaša z uvedbo novih manj delovno intenzivnih tehnologij zaradi spremembe relativnih stroškov za delovno in tehnološko intenzivne proizvodne metode. Proizvajalci konkurenčnih ali dopolnilnih izdelkov lahko prav tako zmanjšajo svoje naložbe ali z njimi odlašajo. Zaradi tega se bo splošna raven naložb v zadevni industriji zmanjšala.

Učinek na trgovinske tokove

| 27. | Subvencije plač znotraj posamezne regije so lahko za nekatera območja koristne, ker zagotovijo ugodnejše pogoje proizvodnje v primerjavi z drugimi. To lahko privede do preusmeritve trgovinskih tokov v korist območij, ki prejemajo takšno pomoč. |
| --- | --- |

27.

Subvencije plač znotraj posamezne regije so lahko za nekatera območja koristne, ker zagotovijo ugodnejše pogoje proizvodnje v primerjavi z drugimi. To lahko privede do preusmeritve trgovinskih tokov v korist območij, ki prejemajo takšno pomoč.

4.   Tehtanje in odločitev

| 28. | Zadnja stopnja v okviru analize je ocena, v kolikšni meri pozitivni učinki pomoči presegajo njene negativne učinke. To se bo izvedlo na podlagi posameznih primerov za vse posamezne ukrepe. Nadzorni organ bo ocenil pozitivne in negativne učinke ter na splošno ocenil njihov vpliv na proizvajalce in potrošnike na vsakem prizadetem trgu, da bi zagotovil ravnovesje teh učinkov. Nadzorni organ bo za namene ocene uporabil kvalitativne informacije, razen če so na voljo kvantitativne informacije. |
| --- | --- |

28.

Zadnja stopnja v okviru analize je ocena, v kolikšni meri pozitivni učinki pomoči presegajo njene negativne učinke. To se bo izvedlo na podlagi posameznih primerov za vse posamezne ukrepe. Nadzorni organ bo ocenil pozitivne in negativne učinke ter na splošno ocenil njihov vpliv na proizvajalce in potrošnike na vsakem prizadetem trgu, da bi zagotovil ravnovesje teh učinkov. Nadzorni organ bo za namene ocene uporabil kvalitativne informacije, razen če so na voljo kvantitativne informacije.

| 29. | Nadzorni organ bo verjetno zavzel pozitivnejše stališče in zato sprejel višjo raven izkrivljanja konkurence, če je pomoč potrebna in pravilno usmerjena k doseganju cilja pomoči ter pokriva le neto dodatne stroške nadomeščanja nižje produktivnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva. |
| --- | --- |

29.

Nadzorni organ bo verjetno zavzel pozitivnejše stališče in zato sprejel višjo raven izkrivljanja konkurence, če je pomoč potrebna in pravilno usmerjena k doseganju cilja pomoči ter pokriva le neto dodatne stroške nadomeščanja nižje produktivnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva.

---

(1)  To poglavje se ujema s sporočilom Evropske komisije – Merila za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev (UL C 188, 11.8.2009, str. 6).

(2)  Člen 66 in naslednji Sporazuma EGP ter člen 5 Protokola 31 k Sporazumu EGP o socialni politiki.

(3)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

(4)  Sklep Skupnega odbora št. 120/2008 z dne 7. novembra 2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111, in Dopolnilo EGP št. 79, 18.11.2008, str. 20), ki je začel veljati 8.11.2008.

(5)  Zaradi posebnih značilnosti se bodo posamezni ukrepi, ki veljajo za nadomestila za dodatne stroške zaposlovanja invalidov in dodatne stroške, ki jih imajo socialna podjetja, katerih ekvivalent dotacije presega 10 milijonov EUR letno na podjetje, ocenili na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. Za ad hoc pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev do 5 milijonov EUR in ad hoc pomoč velikim podjetjem za zaposlovanje invalidov do 10 milijonov EUR Nadzorni organ smiselno, čeprav manj podrobno, upošteva načela, opredeljena v teh navodilih.

(6)  V neto dodatne stroške se vključijo stroški iz zaposlovanja ciljnih kategorij prikrajšanih delavcev ali invalidov (na primer zaradi nižje produktivnosti) in koristi, ki jih upravičenec do pomoči pridobi z zaposlovanjem takšnih delavcev (na primer zaradi boljše podobe podjetja).

(7)  Intenzivnost pomoči za prikrajšane delavce ne sme presegati 50 % upravičenih stroškov.

(8)  Intenzivnost pomoči za invalide ne sme presegati 75 % upravičenih stroškov.

(9)  Upravičeni stroški za zaposlovanje prikrajšanih delavcev so stroški plač za največ 12 mesecev po zaposlitvi. Če je zadevni delavec resno prikrajšan delavec, so upravičeni stroški plač za največ 24 mesecev po zaposlitvi.

(10)  Upravičeni stroški za zaposlovanje invalidov so stroški plač za celotno obdobje, v katerem je invalid zaposlen.

(11)  Pomoč lahko vpliva na številne trge, ker se njenega vpliva ne more omejiti na trge, na katerih je dejaven upravičenec do pomoči, ampak se lahko razširi na ostale trge, na primer trge proizvodnih dejavnikov.

(12)  Velikost podjetja se lahko izrazi v smislu tržnih deležev ter prometa in/ali števila delovnih mest.

(13)  Nižja stopnja diferenciranja izdelkov pomeni večji učinek pomoči na dobičke konkurentov.

(14)  Vendar so nekateri trgi konkurenčni kljub majhnemu številu prisotnih podjetij.

(15)  Vendar dodelitev pomoči včasih pomaga odpraviti ovire za vstop in novim podjetjem omogoči vstop na trg.

(16)  Zaradi obstoja rastočih trgov je učinek pomoči na konkurente običajno manj izrazit.

(17)  Takšen učinek nadomestitve je odvisen od elastičnosti povpraševanja po delovni sili subvencioniranih in tudi nesubvencioniranih delavcev.

---

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/20

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 57/11/COL

z dne 2. marca 2011

o dvainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2011 dalje

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter zlasti člena 61 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), in zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,

KER je 1. decembra 2010 Evropska komisija sprejela Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje (1)

KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba enotno uporabo predpisov o državnih pomočeh EGP zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP,

KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na strani 11 Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisih z dne 10. februarja 2011 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državnih pomočeh se spremenijo tako, da se vstavi novo poglavje o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje.

Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 2. marca 2011

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica kolegija

---

(1)  UL C 329, 7.12.2010, str. 7.

1

---

PRILOGA

UPORABA PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI ZA PODPORNE UKREPE V KORIST BANK V OKVIRU FINANČNE KRIZE OD 1. JANUARJA 2011 DALJE

1.   Uvod

| 1. | Od začetka svetovne finančne krize jeseni 2008 je Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) sprejel štiri sklope smernic (1), v katerih je predvidel podrobna navodila glede meril združljivosti državnih pomoči finančnim institucijam (2) z zahtevami iz člena 61(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). Poglavja zadevnih smernic so uporaba pravil o državnih pomočeh za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami (3) (v nadaljnjem besedilu: smernice o bančništvu); dokapitalizacija finančnih institucij ob trenutni finančni krizi (4) (v nadaljnjem besedilu: smernice o dokapitalizaciji); obravnava oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP (5) (smernice o oslabljenih sredstvih) in ponovna sposobnost za uspešno poslovanje ter ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v trenutni finančni krizi v okviru pravil o državnih pomočeh (6) (smernice o prestrukturiranju). Tri od štirih smernic, in sicer smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, določajo pogoje skladnosti glavnih vrst pomoči držav Efte – jamstev za obveznosti, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – medtem ko smernice o prestrukturiranju podrobno določajo, kakšne posebne lastnosti mora imeti načrt prestrukturiranja (ali načrt za uspešno poslovanje) v primeru državne pomoči, povezane s kriznimi ukrepi in dodeljene finančnim institucijam na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Od začetka svetovne finančne krize jeseni 2008 je Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) sprejel štiri sklope smernic (1), v katerih je predvidel podrobna navodila glede meril združljivosti državnih pomoči finančnim institucijam (2) z zahtevami iz člena 61(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). Poglavja zadevnih smernic so uporaba pravil o državnih pomočeh za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami (3) (v nadaljnjem besedilu: smernice o bančništvu); dokapitalizacija finančnih institucij ob trenutni finančni krizi (4) (v nadaljnjem besedilu: smernice o dokapitalizaciji); obravnava oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP (5) (smernice o oslabljenih sredstvih) in ponovna sposobnost za uspešno poslovanje ter ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v trenutni finančni krizi v okviru pravil o državnih pomočeh (6) (smernice o prestrukturiranju). Tri od štirih smernic, in sicer smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, določajo pogoje skladnosti glavnih vrst pomoči držav Efte – jamstev za obveznosti, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – medtem ko smernice o prestrukturiranju podrobno določajo, kakšne posebne lastnosti mora imeti načrt prestrukturiranja (ali načrt za uspešno poslovanje) v primeru državne pomoči, povezane s kriznimi ukrepi in dodeljene finančnim institucijam na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

| 2. | Vsa štiri poglavja smernic poudarjajo, da so takšni ukrepi pomoči sprejemljivi le začasno; v vsakem od njih je navedeno, da je mogoče takšne ukrepe pomoči utemeljiti le kot izredni odziv na pritiske na finančnih trgih, kakršnih pred tem še nismo imeli, in le dokler obstajajo izredne razmere. Smernice o prestrukturiranju veljajo za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2010, ostale smernice pa nimajo datuma prenehanja veljavnosti. |
| --- | --- |

2.

Vsa štiri poglavja smernic poudarjajo, da so takšni ukrepi pomoči sprejemljivi le začasno; v vsakem od njih je navedeno, da je mogoče takšne ukrepe pomoči utemeljiti le kot izredni odziv na pritiske na finančnih trgih, kakršnih pred tem še nismo imeli, in le dokler obstajajo izredne razmere. Smernice o prestrukturiranju veljajo za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2010, ostale smernice pa nimajo datuma prenehanja veljavnosti.

| 3. | V teh smernicah so določeni parametri začasne sprejemljivosti pomoči bankam, povezane s kriznimi ukrepi, od 1. januarja 2011 dalje. |
| --- | --- |

3.

V teh smernicah so določeni parametri začasne sprejemljivosti pomoči bankam, povezane s kriznimi ukrepi, od 1. januarja 2011 dalje.

2.   Nadaljnja uporaba člena 61(3)(b) Sporazuma EGP in podaljšanje veljavnosti smernic o prestrukturiranju

| 4. | Pravna podlaga za smernice Nadzornega organa o pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, ter vse posamezne sklepe o ukrepih in shemah pomoči, ki spadajo na področje uporabe teh smernic, je člen 61(3)(b) Sporazuma EGP, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte. V času največje krize je bil pogoj obstoja resnih motenj brez dvoma izpolnjen na vsem EGP, če upoštevamo izredne pritiske na finančnih trgih, ki jih je pozneje spremljalo še izjemno resno krčenje realnega gospodarstva. |
| --- | --- |

4.

Pravna podlaga za smernice Nadzornega organa o pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, ter vse posamezne sklepe o ukrepih in shemah pomoči, ki spadajo na področje uporabe teh smernic, je člen 61(3)(b) Sporazuma EGP, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte. V času največje krize je bil pogoj obstoja resnih motenj brez dvoma izpolnjen na vsem EGP, če upoštevamo izredne pritiske na finančnih trgih, ki jih je pozneje spremljalo še izjemno resno krčenje realnega gospodarstva.

| 5. | Okrevanje gospodarstva, ki se je počasi stabiliziralo od začetka leta 2010, se je nadaljevalo nekoliko hitreje kot je bilo pričakovano v prvi polovici leta 2010. Medtem ko je okrevanje še vedno krhko in neenako širom EGP, nekatere države beležijo skromno ali celo trdnejšo rast. Poleg tega se je v primerjavi z lanskim letom stabilnost bančnega sektorja, z izjemo nekaterih ranljivih delov, na splošno izboljšala. Obstoj resne motnje v gospodarstvu vseh držav Efte zato ni več tako očiten, kot je bil v začetnih fazah krize. Nadzorni organ je seznanjen s tem razvojem, še vedno pa iz razlogov iz teh smernic meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP izpolnjeni, glede na nedavno ponovitev negotovosti na finančnih trgih in možne negativne učinke na druga področja. |
| --- | --- |

5.

Okrevanje gospodarstva, ki se je počasi stabiliziralo od začetka leta 2010, se je nadaljevalo nekoliko hitreje kot je bilo pričakovano v prvi polovici leta 2010. Medtem ko je okrevanje še vedno krhko in neenako širom EGP, nekatere države beležijo skromno ali celo trdnejšo rast. Poleg tega se je v primerjavi z lanskim letom stabilnost bančnega sektorja, z izjemo nekaterih ranljivih delov, na splošno izboljšala. Obstoj resne motnje v gospodarstvu vseh držav Efte zato ni več tako očiten, kot je bil v začetnih fazah krize. Nadzorni organ je seznanjen s tem razvojem, še vedno pa iz razlogov iz teh smernic meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP izpolnjeni, glede na nedavno ponovitev negotovosti na finančnih trgih in možne negativne učinke na druga področja.

| 6. | Ponovitev napetosti zaradi državnega dolga jasno kaže nestanovitnost finančnih trgov. Visoka stopnja povezanosti in soodvisnosti znotraj finančnega sektorja v EGP je povzročila zaskrbljenost trgov glede tveganja prenosa. Krhko stabilnost, ki so jo dosegli finančni trgi in nezanesljivost gospodarskega okrevanja kot varovalo upravičujejo ohranitev možnosti za države Efte, da uveljavljajo potrebo po podpornih ukrepih, povezanih s krizo, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

6.

Ponovitev napetosti zaradi državnega dolga jasno kaže nestanovitnost finančnih trgov. Visoka stopnja povezanosti in soodvisnosti znotraj finančnega sektorja v EGP je povzročila zaskrbljenost trgov glede tveganja prenosa. Krhko stabilnost, ki so jo dosegli finančni trgi in nezanesljivost gospodarskega okrevanja kot varovalo upravičujejo ohranitev možnosti za države Efte, da uveljavljajo potrebo po podpornih ukrepih, povezanih s krizo, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

| 7. | Zato morajo smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, ki določajo merila skladnosti pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP – zlasti v obliki državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – ostati v veljavi tudi po 31. decembru 2010. Hkrati morajo ostati v veljavi po tem datumu tudi smernice o prestrukturiranju, ki opredeljujejo nadaljnje ukrepe po teh podpornih ukrepih. Časovni okvir veljavnosti smernic o prestrukturiranju, edinih izmed štirih relevantnih smernic, ki so časovno omejene – do 31. decembra 2010 – je treba zato podaljšati, da bodo veljale tudi za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

7.

Zato morajo smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, ki določajo merila skladnosti pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP – zlasti v obliki državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – ostati v veljavi tudi po 31. decembru 2010. Hkrati morajo ostati v veljavi po tem datumu tudi smernice o prestrukturiranju, ki opredeljujejo nadaljnje ukrepe po teh podpornih ukrepih. Časovni okvir veljavnosti smernic o prestrukturiranju, edinih izmed štirih relevantnih smernic, ki so časovno omejene – do 31. decembra 2010 – je treba zato podaljšati, da bodo veljale tudi za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2011.

| 8. | Vendar pa je treba smernice prilagoditi, da se pripravi prehod na ureditev po krizi. Hkrati je treba pripraviti nova trajna pravila o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank v običajnih tržnih pogojih, ki naj bi se začela uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to omogočali. Morebitno potrebo po nadaljnji izredni državni pomoči finančnemu sektorju, povezani s krizo, je treba oceniti ob upoštevanju tega cilja. Pri tem je treba določiti zahteve glede združljivosti take pomoči, ki bodo najbolje ustrezale novi ureditvi reševanja in prestrukturiranja bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

8.

Vendar pa je treba smernice prilagoditi, da se pripravi prehod na ureditev po krizi. Hkrati je treba pripraviti nova trajna pravila o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank v običajnih tržnih pogojih, ki naj bi se začela uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to omogočali. Morebitno potrebo po nadaljnji izredni državni pomoči finančnemu sektorju, povezani s krizo, je treba oceniti ob upoštevanju tega cilja. Pri tem je treba določiti zahteve glede združljivosti take pomoči, ki bodo najbolje ustrezale novi ureditvi reševanja in prestrukturiranja bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

3.   Spodbujanje izstopa

| 9. | Z nadaljnjimi ukrepi pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP ob izrednih tržnih pogojih se ne sme ovirati proces opuščanja uporabe začasnih izrednih podpornih ukrepov za banke. Ekonomsko-finančni svet je 2. decembra 2009 na svojem sestanku sklenil, da je treba pripraviti strategijo za postopno prenehanje uporabe podpornih ukrepov, ki mora biti pregledna in ustrezno usklajena med državami članicami EU, da bi se izognili negativnim učinkom na druga področja, hkrati pa upoštevali različne posebne okoliščine v državah članicah EU (7). V sklepih je bilo tudi navedeno, da naj bi se proces postopnega prenehanja uporabe različnih oblik pomoči bankam načeloma začel s prenehanjem uporabe shem državnih jamstev, spodbujanjem izstopa trdnih bank in spodbujanjem drugih bank, da odpravijo svoje pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

9.

Z nadaljnjimi ukrepi pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP ob izrednih tržnih pogojih se ne sme ovirati proces opuščanja uporabe začasnih izrednih podpornih ukrepov za banke. Ekonomsko-finančni svet je 2. decembra 2009 na svojem sestanku sklenil, da je treba pripraviti strategijo za postopno prenehanje uporabe podpornih ukrepov, ki mora biti pregledna in ustrezno usklajena med državami članicami EU, da bi se izognili negativnim učinkom na druga področja, hkrati pa upoštevali različne posebne okoliščine v državah članicah EU (7). V sklepih je bilo tudi navedeno, da naj bi se proces postopnega prenehanja uporabe različnih oblik pomoči bankam načeloma začel s prenehanjem uporabe shem državnih jamstev, spodbujanjem izstopa trdnih bank in spodbujanjem drugih bank, da odpravijo svoje pomanjkljivosti.

| 10. | V naslednjih odstavkih Nadzorni svet navaja korake postopnega prenehanja uporabe pomoči v zvezi z dokapitalizacijo in ukrepi za oslabljena sredstva. |
| --- | --- |

10.

V naslednjih odstavkih Nadzorni svet navaja korake postopnega prenehanja uporabe pomoči v zvezi z dokapitalizacijo in ukrepi za oslabljena sredstva.

3.1   Strožji pogoji glede združljivosti državnih jamstev v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP

| 11. | Nadzorni organ od 1. januarja 2011 uporablja strožje pogoje glede združljivosti državnih jamstev v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP z uvedbo večjih provizij za jamstva in nove zahteve glede načrta za uspešno poslovanje za upravičence, ki uporabljajo nova jamstva in presegajo določen prag skupnih neporavnanih zajamčenih obveznosti v absolutnem smislu in v razmerju do skupnih obveznosti (8). Glede na sedanje stanje na trgu se ti pogoji trenutno zdijo nujni. Državne jamstvene sheme so torej lahko dovoljene do 30. junija 2011, na podlagi naslednjih pogojev, ki so bili uvedeni s 1. januarjem 2011. V skladu z dosedanjo prakso bo Nadzorni organ v prvi polovici leta 2011 ponovno ocenil pogoje združljivosti državnih jamstev po 30. juniju 2011. |
| --- | --- |

11.

Nadzorni organ od 1. januarja 2011 uporablja strožje pogoje glede združljivosti državnih jamstev v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP z uvedbo večjih provizij za jamstva in nove zahteve glede načrta za uspešno poslovanje za upravičence, ki uporabljajo nova jamstva in presegajo določen prag skupnih neporavnanih zajamčenih obveznosti v absolutnem smislu in v razmerju do skupnih obveznosti (8). Glede na sedanje stanje na trgu se ti pogoji trenutno zdijo nujni. Državne jamstvene sheme so torej lahko dovoljene do 30. junija 2011, na podlagi naslednjih pogojev, ki so bili uvedeni s 1. januarjem 2011. V skladu z dosedanjo prakso bo Nadzorni organ v prvi polovici leta 2011 ponovno ocenil pogoje združljivosti državnih jamstev po 30. juniju 2011.

3.1.1   Pogoji določanja cen

| 12. | Za dostop do državnih jamstev je treba plačati provizijo, katere višina se določi v skladu s priporočili ECB. Pri obveznicah z dospelostjo višjo od enega leta provizija vključuje pavšalni znesek v višini 50 bazičnih točk, ki se poveča za povprečni petletni razpon poslov zamenjav dolgov, ki se prednostno poplačujejo, ki jih banka opravi v obdobju med 1. januarjem 2007 in 31. avgustom 2008 (9). |
| --- | --- |

12.

Za dostop do državnih jamstev je treba plačati provizijo, katere višina se določi v skladu s priporočili ECB. Pri obveznicah z dospelostjo višjo od enega leta provizija vključuje pavšalni znesek v višini 50 bazičnih točk, ki se poveča za povprečni petletni razpon poslov zamenjav dolgov, ki se prednostno poplačujejo, ki jih banka opravi v obdobju med 1. januarjem 2007 in 31. avgustom 2008 (9).

| 13. | Element kreditnega tveganja v veljavnem modelu za določanje cen temelji na podatkih iz obdobja pred najhujšo krizo leta 2008. Razlike v razponu poslov zamenjav dolgov med bankami so trenutno znatno večje kot pred krizo in kaže, da se to ne bo spremenilo. Do zdaj se je to štelo za potrebno, da se bankam olajša dostop do zunanjega financiranja in tako zavaruje njihovo finančno stabilnost. Vendar pri tem ni bil upoštevan razvoj finančnih trgov v dveh letih od 31. avgusta 2008, vključno z spremembami kreditnega statusa bank. Tako imajo banke, katerim je bila znižana bonitetna ocena, kljub splošnemu izboljšanju dostopa do tržnega financiranja še vedno koristi od svoje bonitetne ocene in kreditne sposobnosti iz obdobja pred krizo. To povečuje verjetnost izkrivljanja konkurence. Iz dokazov je razvidno, da imajo banke s slabo bonitetno oceno nesorazmerno večje koristi od jamstev kot banke z višjo bonitetno oceno, ker bi zaradi slabe bonitetne ocene navadno plačale višjo tržno ceno. |
| --- | --- |

13.

Element kreditnega tveganja v veljavnem modelu za določanje cen temelji na podatkih iz obdobja pred najhujšo krizo leta 2008. Razlike v razponu poslov zamenjav dolgov med bankami so trenutno znatno večje kot pred krizo in kaže, da se to ne bo spremenilo. Do zdaj se je to štelo za potrebno, da se bankam olajša dostop do zunanjega financiranja in tako zavaruje njihovo finančno stabilnost. Vendar pri tem ni bil upoštevan razvoj finančnih trgov v dveh letih od 31. avgusta 2008, vključno z spremembami kreditnega statusa bank. Tako imajo banke, katerim je bila znižana bonitetna ocena, kljub splošnemu izboljšanju dostopa do tržnega financiranja še vedno koristi od svoje bonitetne ocene in kreditne sposobnosti iz obdobja pred krizo. To povečuje verjetnost izkrivljanja konkurence. Iz dokazov je razvidno, da imajo banke s slabo bonitetno oceno nesorazmerno večje koristi od jamstev kot banke z višjo bonitetno oceno, ker bi zaradi slabe bonitetne ocene navadno plačale višjo tržno ceno.

| 14. | Da bi se ta izkrivljanja odpravila, bi se morale cene državne podpore približati sedanjim tržnim pogojem, s čimer bi se pokazala bolj realna slika kreditne sposobnosti posameznih bank. Dejansko bi se morala za to provizija za jamstva, ki jo plačajo institucije upravičenke, povišati. |
| --- | --- |

14.

Da bi se ta izkrivljanja odpravila, bi se morale cene državne podpore približati sedanjim tržnim pogojem, s čimer bi se pokazala bolj realna slika kreditne sposobnosti posameznih bank. Dejansko bi se morala za to provizija za jamstva, ki jo plačajo institucije upravičenke, povišati.

| 15. | Usklajen pristop držav Efte bi moral spodbuditi postopno opuščanje jamstvenih shem, hkrati pa bi se ohranila določena stopnja prožnosti glede upoštevanja različnih razmer v državah Efte in položaja bank. Nadzorni organ zato meni, da je ustrezno provizije za jamstva minimalno povečati in jih razlikovati glede na kreditno sposobnost bank upravičenk. Razlikovanje na podlagi kreditne sposobnosti krepi signal cene za šibkejše banke, omogoča boljše uravnavanje cene jamstev s profilom tveganja institucij upravičenk in tako zmanjšuje izkrivljanje konkurence med institucijami ter prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za banke na enotnem trgu. |
| --- | --- |

15.

Usklajen pristop držav Efte bi moral spodbuditi postopno opuščanje jamstvenih shem, hkrati pa bi se ohranila določena stopnja prožnosti glede upoštevanja različnih razmer v državah Efte in položaja bank. Nadzorni organ zato meni, da je ustrezno provizije za jamstva minimalno povečati in jih razlikovati glede na kreditno sposobnost bank upravičenk. Razlikovanje na podlagi kreditne sposobnosti krepi signal cene za šibkejše banke, omogoča boljše uravnavanje cene jamstev s profilom tveganja institucij upravičenk in tako zmanjšuje izkrivljanje konkurence med institucijami ter prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za banke na enotnem trgu.

| 16. | Odobritev podaljšanja državne jamstvene sheme (10) po 1. januarju 2011 bi torej zahtevalo višjo provizijo za jamstvo (11), kot je bila določena v formuli za izračunavanje cen, ki jo je priporočila ECB oktobra 2008, in sicer za vsaj






  — | 20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A + ali A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Odobritev podaljšanja državne jamstvene sheme (10) po 1. januarju 2011 bi torej zahtevalo višjo provizijo za jamstvo (11), kot je bila določena v formuli za izračunavanje cen, ki jo je priporočila ECB oktobra 2008, in sicer za vsaj

—

20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A + ali A (12),

| — | 30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– (13), in |
| --- | --- |

—

30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– (13), in

| — | 40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno pod A–. Za banke brez bonitetne ocene se bo štelo, da spadajo v kategorijo bank z bonitetno oceno BBB (14). |
| --- | --- |

—

40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno pod A–. Za banke brez bonitetne ocene se bo štelo, da spadajo v kategorijo bank z bonitetno oceno BBB (14).

| 17. | Države Efte bi imele možnost, da presežejo te minimalne zahteve pri opredelitvi dodatnih provizij za jamstvo. Za zagotovitev dodatne prožnosti državam članicam Efte pri prilagajanju pogojev posebnim okoliščinam, ki prevladujejo v njihovem finančnem sektorju, bi lahko Nadzorni organ sprejel tudi drugačen model za izračun povišanja provizije, če je mogoče nedvoumno dokazati, da nova formula zagotovi vsaj minimalno povišanje za zadevne banke, kot je določeno zgoraj (15). |
| --- | --- |

17.

Države Efte bi imele možnost, da presežejo te minimalne zahteve pri opredelitvi dodatnih provizij za jamstvo. Za zagotovitev dodatne prožnosti državam članicam Efte pri prilagajanju pogojev posebnim okoliščinam, ki prevladujejo v njihovem finančnem sektorju, bi lahko Nadzorni organ sprejel tudi drugačen model za izračun povišanja provizije, če je mogoče nedvoumno dokazati, da nova formula zagotovi vsaj minimalno povišanje za zadevne banke, kot je določeno zgoraj (15).

3.1.2   Pregled uspešnosti poslovanja bank, ki so še vedno odvisne od državnih jamstev za dolg

| 18. | Na sedanji točki v razvoju tržnih razmer dostop do likvidnosti na trgu ni več resna ovira za banke na splošno, kakor je to bilo v obdobju viška krize. Zato se zdi upravičeno uvesti razlikovanje pogojev, ki veljajo za uporabo državnih jamstev, glede na to, kako močno se banke na ta jamstva zanašajo. Čeprav bi bilo mogoče dovoliti omejeno uporabo jamstev brez nadaljnjega nadzora, bi bilo treba ob obsežnejši uporabi (tako v absolutnem smislu kot v razmerju s celotnim obsegom obveznosti banke) uveljaviti zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja kot predpogoj za skladnost nadaljnjega podaljšanja jamstvenih shem s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nenehno zavračanje znatnega zneska financiranja, potrebnega za poslovanje brez državnih jamstev, lahko pomeni pomanjkanje zaupanja v zmogljivost bančnega poslovnega modela za uspešno poslovanje. Ne bi se smelo dovoliti, da se banka stalno močno zanaša na jamstvene sheme, ki so bile oblikovane za reševanje težav z dostopom do financiranja, kakršnih pred tem še nismo imeli, čeprav so se te izjemne razmere pomirile, saj bi se s tem banki dovolilo, da odloži potrebne strukturne prilagoditve. |
| --- | --- |

18.

Na sedanji točki v razvoju tržnih razmer dostop do likvidnosti na trgu ni več resna ovira za banke na splošno, kakor je to bilo v obdobju viška krize. Zato se zdi upravičeno uvesti razlikovanje pogojev, ki veljajo za uporabo državnih jamstev, glede na to, kako močno se banke na ta jamstva zanašajo. Čeprav bi bilo mogoče dovoliti omejeno uporabo jamstev brez nadaljnjega nadzora, bi bilo treba ob obsežnejši uporabi (tako v absolutnem smislu kot v razmerju s celotnim obsegom obveznosti banke) uveljaviti zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja kot predpogoj za skladnost nadaljnjega podaljšanja jamstvenih shem s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nenehno zavračanje znatnega zneska financiranja, potrebnega za poslovanje brez državnih jamstev, lahko pomeni pomanjkanje zaupanja v zmogljivost bančnega poslovnega modela za uspešno poslovanje. Ne bi se smelo dovoliti, da se banka stalno močno zanaša na jamstvene sheme, ki so bile oblikovane za reševanje težav z dostopom do financiranja, kakršnih pred tem še nismo imeli, čeprav so se te izjemne razmere pomirile, saj bi se s tem banki dovolilo, da odloži potrebne strukturne prilagoditve.

| 19. | Zato se zdi Nadzornemu organu primerno, da se v jamstvene sheme, ki naj se podaljšajo na obdobje po 1. januarju 2011, vključi prag za razmerje med skupnimi neporavnanimi zajamčenimi obveznostmi in skupnimi obveznostmi banke ter absolutnim zneskom zajamčenih obveznosti, ki v primeru, da je preseženo, sproži zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja. Za vsako banko, ki zaprosi za državno jamstvo v okviru sheme, v kateri je zajet nov ali obnovljen dolg, ki se izda od 1. januarja 2011 naprej in ki obdrži ali zahteva kritje celotnega zneska neporavnanih zajamčenih obveznosti preko tega praga v zvezi z obema elementoma (absolutni in relativni obseg) (16), bi morala zadevna država Efte v treh mesecih od odobritve jamstev Nadzornemu organu predložiti presojo, v kateri bi izkazala sposobnost banke za dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

19.

Zato se zdi Nadzornemu organu primerno, da se v jamstvene sheme, ki naj se podaljšajo na obdobje po 1. januarju 2011, vključi prag za razmerje med skupnimi neporavnanimi zajamčenimi obveznostmi in skupnimi obveznostmi banke ter absolutnim zneskom zajamčenih obveznosti, ki v primeru, da je preseženo, sproži zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja. Za vsako banko, ki zaprosi za državno jamstvo v okviru sheme, v kateri je zajet nov ali obnovljen dolg, ki se izda od 1. januarja 2011 naprej in ki obdrži ali zahteva kritje celotnega zneska neporavnanih zajamčenih obveznosti preko tega praga v zvezi z obema elementoma (absolutni in relativni obseg) (16), bi morala zadevna država Efte v treh mesecih od odobritve jamstev Nadzornemu organu predložiti presojo, v kateri bi izkazala sposobnost banke za dolgoročno uspešno poslovanje.

| 20. | Ta mehanizem se ne uporablja za banke, ki na določeni dan že izvajajo prestrukturiranje ali zanje velja obveznost predložitve načrta za prestrukturiranje oziroma so že predmet še nedokončanega pregleda uspešnosti poslovanja. V teh okoliščinah bo treba dodelitev dodatne državne pomoči upoštevati v okviru še nedokončanega prestrukturiranja oziroma postopka pregleda uspešnosti poslovanja (17). |
| --- | --- |

20.

Ta mehanizem se ne uporablja za banke, ki na določeni dan že izvajajo prestrukturiranje ali zanje velja obveznost predložitve načrta za prestrukturiranje oziroma so že predmet še nedokončanega pregleda uspešnosti poslovanja. V teh okoliščinah bo treba dodelitev dodatne državne pomoči upoštevati v okviru še nedokončanega prestrukturiranja oziroma postopka pregleda uspešnosti poslovanja (17).

| 21. | Prag je določen v višini 5 odstotkov neporavnanih zajamčenih obveznosti od skupnih obveznosti in dovoljeni skupni znesek zajamčenega dolga je 500 milijonov EUR. Določitev tega praga, ki sproži zahtevo po pregledu, temelji na primerjalni analizi, ki ponazarja, da velika večina bank, ki uporablja jamstva in za katere trenutno ne velja obveznost prestrukturiranja (in tudi znaten delež bank, za katere velja takšna obveznost), ostane močno pod tem pragom. Za majhno, vendar ne zanemarljivo skupino bank, ki presegajo to mejo, je upravičeno proučiti, ali njihovo močno zanašanje na jamstva za financiranje dejansko ne nakazuje strukturne slabosti njihovega poslovnega modela. Zaradi zahteve po pregledu imajo zdrave banke spodbudo, da začnejo hiter postopek vrnitve na financiranje pretežno ali izključno po neizkrivljenih tržnih pogojih. Za vse banke, za katere se izvaja pregled uspešnosti poslovanja, bo bodisi potrjena njihova dolgoročna sposobnost za uspešno poslovanje bodisi bodo dvomi glede tega pokazali, da se je treba lotiti bolj daljnosežnega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

21.

Prag je določen v višini 5 odstotkov neporavnanih zajamčenih obveznosti od skupnih obveznosti in dovoljeni skupni znesek zajamčenega dolga je 500 milijonov EUR. Določitev tega praga, ki sproži zahtevo po pregledu, temelji na primerjalni analizi, ki ponazarja, da velika večina bank, ki uporablja jamstva in za katere trenutno ne velja obveznost prestrukturiranja (in tudi znaten delež bank, za katere velja takšna obveznost), ostane močno pod tem pragom. Za majhno, vendar ne zanemarljivo skupino bank, ki presegajo to mejo, je upravičeno proučiti, ali njihovo močno zanašanje na jamstva za financiranje dejansko ne nakazuje strukturne slabosti njihovega poslovnega modela. Zaradi zahteve po pregledu imajo zdrave banke spodbudo, da začnejo hiter postopek vrnitve na financiranje pretežno ali izključno po neizkrivljenih tržnih pogojih. Za vse banke, za katere se izvaja pregled uspešnosti poslovanja, bo bodisi potrjena njihova dolgoročna sposobnost za uspešno poslovanje bodisi bodo dvomi glede tega pokazali, da se je treba lotiti bolj daljnosežnega prestrukturiranja.

| 22. | Za elemente, ki jih je treba zagotoviti za pregled uspešnosti poslovanja, se lahko sklicuje na smernice o prestrukturiranju, ki določajo, da se za analizo položaja banke pri ponovnem vzpostavljanju dolgoročne uspešnosti v načrtu prestrukturiranja uporabljajo ista načela kot za primere, v katerih upravičenec do pomoči nima formalne obveznosti, da predstavi načrt prestrukturiranja, vendar mora vseeno dokazati dolgoročno uspešnost. Banka bo morala pokazati zlasti zanesljivost svoje finančne zmogljivosti in po potrebi opraviti stresni test likvidnosti (18). Pri pregledu uspešnosti poslovanja je treba upoštevati tudi vse posebne dejavnike glede upravičene finančne institucije (19) ali zadevne države Efte (20) in razmere na njenih finančnih trgih, ki vplivajo na oceno uspešnosti ter na okvirno vrednost razmerja med zajamčenimi in skupnimi obveznostmi. Na splošno velja, da je pri večjem zanašanju na državna jamstva in hkratni uporabi drugih oblik državne pomoči in/ali nizki kreditni sposobnosti (21), večja tudi potreba po spremembah poslovnega modela, da se zagotovi dolgoročno uspešnost poslovanja. |
| --- | --- |

22.

Za elemente, ki jih je treba zagotoviti za pregled uspešnosti poslovanja, se lahko sklicuje na smernice o prestrukturiranju, ki določajo, da se za analizo položaja banke pri ponovnem vzpostavljanju dolgoročne uspešnosti v načrtu prestrukturiranja uporabljajo ista načela kot za primere, v katerih upravičenec do pomoči nima formalne obveznosti, da predstavi načrt prestrukturiranja, vendar mora vseeno dokazati dolgoročno uspešnost. Banka bo morala pokazati zlasti zanesljivost svoje finančne zmogljivosti in po potrebi opraviti stresni test likvidnosti (18). Pri pregledu uspešnosti poslovanja je treba upoštevati tudi vse posebne dejavnike glede upravičene finančne institucije (19) ali zadevne države Efte (20) in razmere na njenih finančnih trgih, ki vplivajo na oceno uspešnosti ter na okvirno vrednost razmerja med zajamčenimi in skupnimi obveznostmi. Na splošno velja, da je pri večjem zanašanju na državna jamstva in hkratni uporabi drugih oblik državne pomoči in/ali nizki kreditni sposobnosti (21), večja tudi potreba po spremembah poslovnega modela, da se zagotovi dolgoročno uspešnost poslovanja.

| 23. | Mehanizem, ki sproži zahtevo za pregled uspešnosti poslovanja, banke opozori, da se morajo pripraviti za vrnitev na normalne tržne mehanizme brez podpore države, saj finančni sektor postopoma okreva po krizi, in posamezne institucije spodbudi, da se postopoma manj zanašajo na državna jamstva ali njihovo uporabo v celoti opustijo. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalne finančne trge, in upošteva tudi možnost splošnega poslabšanja finančne stabilnosti, ki je trenutno glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov ni mogoče izključiti. |
| --- | --- |

23.

Mehanizem, ki sproži zahtevo za pregled uspešnosti poslovanja, banke opozori, da se morajo pripraviti za vrnitev na normalne tržne mehanizme brez podpore države, saj finančni sektor postopoma okreva po krizi, in posamezne institucije spodbudi, da se postopoma manj zanašajo na državna jamstva ali njihovo uporabo v celoti opustijo. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalne finančne trge, in upošteva tudi možnost splošnega poslabšanja finančne stabilnosti, ki je trenutno glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov ni mogoče izključiti.

4.   Prenehanje razlikovanja med trdnimi bankami in bankami v težavah zaradi predložitve prestrukturiranja načrta

| 24. | Na začetku krize je Nadzorni organ začel razlikovati med finančnimi institucijami v težavah in načeloma trdnimi finančnimi institucijami, to je med finančnimi institucijami, ki se soočajo z notranjimi strukturnimi težavami, povezanimi na primer z njihovim poslovnim modelom ali strategijo vlaganja, ter finančnimi institucijami, katerih težave so predvsem posledica izjemnih razmer v času finančne krize, ne pa nestabilnosti njihovega poslovnega modela, neučinkovitosti ali pretirano tveganega poslovanja. Razlikovanje temelji zlasti na kazalnikih, določenih v smernicah o dokapitalizaciji: kapitalski ustreznosti, trenutnemu razponu poslov zamenjav dolgov, trenutni bonitetni oceni in obetih banke ter med drugim relativnem obsegu dokapitalizacije. V zvezi z dokapitalizacijo Nadzorni organ meni, da je pomoč v obliki dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki presega 2 % tveganju prilagojene aktive banke, merilo za razlikovanje med načeloma trdnimi bankami in bankami v težavah. Dokapitalizacija banke v težavah nalaga obveznost predložitve načrta prestrukturiranja Nadzornemu organu, dokapitalizacija trdne banke pa nalaga obveznost predložitve načrta za uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

24.

Na začetku krize je Nadzorni organ začel razlikovati med finančnimi institucijami v težavah in načeloma trdnimi finančnimi institucijami, to je med finančnimi institucijami, ki se soočajo z notranjimi strukturnimi težavami, povezanimi na primer z njihovim poslovnim modelom ali strategijo vlaganja, ter finančnimi institucijami, katerih težave so predvsem posledica izjemnih razmer v času finančne krize, ne pa nestabilnosti njihovega poslovnega modela, neučinkovitosti ali pretirano tveganega poslovanja. Razlikovanje temelji zlasti na kazalnikih, določenih v smernicah o dokapitalizaciji: kapitalski ustreznosti, trenutnemu razponu poslov zamenjav dolgov, trenutni bonitetni oceni in obetih banke ter med drugim relativnem obsegu dokapitalizacije. V zvezi z dokapitalizacijo Nadzorni organ meni, da je pomoč v obliki dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki presega 2 % tveganju prilagojene aktive banke, merilo za razlikovanje med načeloma trdnimi bankami in bankami v težavah. Dokapitalizacija banke v težavah nalaga obveznost predložitve načrta prestrukturiranja Nadzornemu organu, dokapitalizacija trdne banke pa nalaga obveznost predložitve načrta za uspešno poslovanje.

| 25. | Prvotni razlog za tako razlikovanje in določitev vrste kazalnikov, vključno s pragom 2 % tveganju prilagojene aktive banke, je bila bojazen, da bodo zaradi potreb po kapitalu, nastalih zaradi oslabljenih sredstev, večjih pričakovanj trgov v zvezi z ravnmi kapitala bank in začasnih težav pri zbiranju kapitala na trgih zdrave banke zmanjšale posojila realnemu gospodarstvu, da bi se tako izognile obveznosti priprave načrta prestrukturiranja ob uporabi državnih sredstev. Bančni sektor ima trenutno manj težav z zbiranjem kapitala na trgih ali, med drugim, prek zadržanega dobička (22) in lahko svoje potrebe po kapitalu izpolnjuje brez uporabe državne pomoči (23). Količina kapitala, ki so ga finančne institucije zbrale na trgu, se je v letih 2009 in 2010 močno povečala, kar kaže na ponoven dostop do kapitalskih trgov za finančne institucije in pričakovanje novih regulativnih zahtev (24). |
| --- | --- |

25.

Prvotni razlog za tako razlikovanje in določitev vrste kazalnikov, vključno s pragom 2 % tveganju prilagojene aktive banke, je bila bojazen, da bodo zaradi potreb po kapitalu, nastalih zaradi oslabljenih sredstev, večjih pričakovanj trgov v zvezi z ravnmi kapitala bank in začasnih težav pri zbiranju kapitala na trgih zdrave banke zmanjšale posojila realnemu gospodarstvu, da bi se tako izognile obveznosti priprave načrta prestrukturiranja ob uporabi državnih sredstev. Bančni sektor ima trenutno manj težav z zbiranjem kapitala na trgih ali, med drugim, prek zadržanega dobička (22) in lahko svoje potrebe po kapitalu izpolnjuje brez uporabe državne pomoči (23). Količina kapitala, ki so ga finančne institucije zbrale na trgu, se je v letih 2009 in 2010 močno povečala, kar kaže na ponoven dostop do kapitalskih trgov za finančne institucije in pričakovanje novih regulativnih zahtev (24).

| 26. | Razlikovanje med zdravimi bankami in bankami v težavah se zato ne zdi več potrebno za določitev bank, ki naj bi z Nadzornim organom pričele razprave o svojem prestrukturiranju. Zato je treba od bank, ki bodo leta 2011 še vedno uporabljale državno pomoč za zbiranje kapitala ali ukrepe za oslabljena sredstva, zahtevati, da Nadzornemu organu predložijo načrt prestrukturiranja, iz katerega bo razvidno, da je banka pripravljena sprejeti potrebne ukrepe za prestrukturiranje in čim prej spet vzpostaviti uspešno poslovanje. Zato bo morala od 1. januarja 2011 vsaka upravičenka do novega ukrepa dokapitalizacije ali ukrepa za oslabljena sredstva pripraviti načrt prestrukturiranja (25). |
| --- | --- |

26.

Razlikovanje med zdravimi bankami in bankami v težavah se zato ne zdi več potrebno za določitev bank, ki naj bi z Nadzornim organom pričele razprave o svojem prestrukturiranju. Zato je treba od bank, ki bodo leta 2011 še vedno uporabljale državno pomoč za zbiranje kapitala ali ukrepe za oslabljena sredstva, zahtevati, da Nadzornemu organu predložijo načrt prestrukturiranja, iz katerega bo razvidno, da je banka pripravljena sprejeti potrebne ukrepe za prestrukturiranje in čim prej spet vzpostaviti uspešno poslovanje. Zato bo morala od 1. januarja 2011 vsaka upravičenka do novega ukrepa dokapitalizacije ali ukrepa za oslabljena sredstva pripraviti načrt prestrukturiranja (25).

| 27. | Pri ocenjevanju potreb bank po prestrukturiranju bo Nadzorni organ upošteval položaj vsake institucije, v kakšni meri je prestrukturiranje potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja brez nadaljnje državne pomoči ter preteklo zanašanje na državno pomoč. Splošno pravilo je, da močnejše kot je zanašanje na državno pomoč, večja je potreba po poglobljenem prestrukturiranju, da se dolgoročno zagotovi uspešno poslovanje. Poleg tega se bodo pri posameznih ocenah upoštevale posebne razmere na trgih, v primeru resnih napetosti, ki bi ogrožale finančno stabilnost ene ali več držav Efte, pa se bo na ustrezno prožen način uporabil okvir prestrukturiranja. |
| --- | --- |

27.

Pri ocenjevanju potreb bank po prestrukturiranju bo Nadzorni organ upošteval položaj vsake institucije, v kakšni meri je prestrukturiranje potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja brez nadaljnje državne pomoči ter preteklo zanašanje na državno pomoč. Splošno pravilo je, da močnejše kot je zanašanje na državno pomoč, večja je potreba po poglobljenem prestrukturiranju, da se dolgoročno zagotovi uspešno poslovanje. Poleg tega se bodo pri posameznih ocenah upoštevale posebne razmere na trgih, v primeru resnih napetosti, ki bi ogrožale finančno stabilnost ene ali več držav Efte, pa se bo na ustrezno prožen način uporabil okvir prestrukturiranja.

| 28. | Zahteva po pripravi načrta prestrukturiranja za banke, ki se jim odobri strukturna pomoč (to je dokapitalizacija oziroma ukrepi za oslabljena sredstva) – ob hkratnem upoštevanju, da sama uporaba jamstev za refinanciranje še vedno ne sproži zahteve za predložitev načrta prestrukturiranja – nakazuje, da se morajo banke pripraviti na povrnitev normalnih tržnih mehanizmov brez podpore države, saj finančni sektor postopoma izhaja iz krize. Pomeni spodbudo posameznim institucijam, ki še vedno potrebujejo pomoč za pospešitev potrebnega prestrukturiranja. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalnih finančnih trgov. Upošteva tudi možnost splošnega ali na posamezno državo omejenega poslabšanja finančne stabilnosti, ki ga glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov trenutno ni mogoče izključiti. |
| --- | --- |

28.

Zahteva po pripravi načrta prestrukturiranja za banke, ki se jim odobri strukturna pomoč (to je dokapitalizacija oziroma ukrepi za oslabljena sredstva) – ob hkratnem upoštevanju, da sama uporaba jamstev za refinanciranje še vedno ne sproži zahteve za predložitev načrta prestrukturiranja – nakazuje, da se morajo banke pripraviti na povrnitev normalnih tržnih mehanizmov brez podpore države, saj finančni sektor postopoma izhaja iz krize. Pomeni spodbudo posameznim institucijam, ki še vedno potrebujejo pomoč za pospešitev potrebnega prestrukturiranja. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalnih finančnih trgov. Upošteva tudi možnost splošnega ali na posamezno državo omejenega poslabšanja finančne stabilnosti, ki ga glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov trenutno ni mogoče izključiti.

5.   Časovni okvir, splošni obeti

| 29. | Nadaljnja uporaba člena 61(3)(b) Sporazuma EGP in podaljšanje smernic o prestrukturiranju bosta veljala od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (26). To podaljšanje pod spremenjenimi pogoji je treba razumeti tudi v kontekstu postopnega prehoda v trajnejši režim smernic za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, ki naj bi se začele uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to dopuščali. |
| --- | --- |

29.

Nadaljnja uporaba člena 61(3)(b) Sporazuma EGP in podaljšanje smernic o prestrukturiranju bosta veljala od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (26). To podaljšanje pod spremenjenimi pogoji je treba razumeti tudi v kontekstu postopnega prehoda v trajnejši režim smernic za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, ki naj bi se začele uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to dopuščali.

---

(1)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1. in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 17. decembra 2008 (v nadaljnjem besedilu: smernice o državnih pomočeh). Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(2)  Za lažje razumevanje besedila se za vse finančne institucije v tem dokumentu uporablja izraz „banke“.

(3)  Odločba 28/09/COL, 29.1.2009.

(4)  Odločba 28/09/COL, 29.1.2009.

(5)  Odločba 191/09/COL, 22.4.2009.

(6)  Odločba 472/09/COL, 25.11.2009.

(7)  Te sklepe je potrdil Evropski svet na zasedanju 11. decembra 2009. Hkrati je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050) vztrajal, da se državna podpora finančnim institucijam ne sme neupravičeno podaljševati in da je treba čim prej pripraviti strategije izstopa.

(8)  S klavzulo o fleksibilnosti, na podlagi katere se lahko ponovno ocenijo razmere in ustrezni ukrepi v primeru resnih novih napetosti na finančnih trgih v EGP ali eni ali več državah Efte.

(9)  Glej. http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf

(10)  Ob posameznih priglasitvah državnih jamstev zunaj sheme se navadno zahteva plačilo provizije za jamstvo za podoben znesek. Kadar mora upravičenec izvesti prestrukturiranje, in je morda upravičeno plačilo nižje provizije glede na posebne okoliščine, bo treba to odstopanje upoštevati pri splošni oceni prestrukturiranja in potrebnih ukrepov za kar največje zmanjšanje izkrivljanja konkurence.

(11)  To vključuje jamstva, ki krijejo enoletne ali krajše obveznosti.

(12)  Ali A1 in A2, odvisno od uporabljenega bonitetnega sistema.

(13)  Ali A3, odvisno od uporabljenega bonitetnega sistema.

(14)  Če bodo različne bonitetne agencije različno ocenile banko, se bo za izračun povišanja provizije uporabila višja ocena. Bonitetna ocena za določitev višine provizije za jamstvo je dan, na katerega se dodeli jamstvo v zvezi s specifično obveznico, ki jo izda upravičenec.

(15)  Npr. posodobitev referenčnega obdobja za posel kreditne zamenjave, ki ga je ECB določila v priporočilih iz oktobra 2008, ki dokazljivo pomeni povišanje za vsaj 20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A + in A, 30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– in 40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno pod A–.

(16)  Država Efte bo oceno opravila, ko bo prejela vlogo za odobritev jamstev za izdajo novih ali obnovljenih dolžniških certifikatov od 1. januarja 2011 naprej, in bo v oceno vključila znesek dolga, ki ga je treba pokriti z zahtevanimi jamstvi, in vse obstoječe neporavnane zajamčene obveznosti kot delež skupnih obveznosti/skupne bilance stanja na določeni dan. Neporavnane obveznosti, ki zaradi dolžniških certifikatov, izdanih pred 1. januarjem 2011, presegajo prag, ne sprožijo zahteve po pregledu uspešnosti poslovanja, razen če banka izda nove dolžniške certifikate, s čimer znesek zajamčenih obveznosti ostane nad pragom.

(17)  Na primer, če se v zvezi z banko že izvaja pregled uspešnosti poslovanja zaradi dokapitalizacije in je prag za jamstva presežen, je treba v okviru pregleda obravnavati tudi razloge za stalno zanašanje banke na jamstva, vanj vključiti test likvidnosti in po potrebi proučiti, v kolikšni meri se načrtuje nadaljnja uporaba državnih jamstev.

(18)  Točka 8 oddelka 2 smernic o prestrukturiranju in s tem povezani deli točke 40 smernic o dokapitalizaciji ter Priloga V smernic o oslabljenih sredstvih.

(19)  Kar na primer vključuje višji delež zajamčenega dolga, ki se ga da razložiti s posebnimi prizadevanji za ohranitev ali povečanje posojil realnemu gospodarstvu v javno korist in s podporo zadevni državi Efte, če je tako ravnanje združljivo s skupnim trgom.

(20)  Ob ustreznem upoštevanju splošnih makroekonomskih razmer v državi Efte in zlasti elementov, kot so tveganja državnih posojilojemalcev, ki imajo neposreden vpliv na pogoje dostopa do financiranja za banke s sedežem v državi Efte.

(21)  Kot je navedena v bonitetni oceni ali razponu poslov kreditne zamenjave upravičenke.

(22)  Da bi povečale kapitalske rezerve, so se banke odločile prodati nestrateško premoženje, na primer panožno udeležbo, ali pa so se osredotočile na posebne geografske sektorje. V zvezi s tem glej Evropska centralna banka, EU Banking Sector Stability, september 2010.

(23)  V skladu z Evropsko centralno banko se je splošna raven solventnosti bank v letu 2009 precej povečala v vseh državah članicah EU. Poleg tega je iz podatkov o nekaterih večjih bankah v Evropski uniji mogoče sklepati, da so se kapitalski deleži povečevali tudi v prvi polovici leta 2010, k čemur so pripomogli večji zadržani dobički in nadaljnja povečevanja zasebnega kapitala ter javne kapitalske injekcije za nekatere banke. Glej Evropska centralna banka: EU Banking Sector Stability, september 2010.

(24)  Prihodnje zakonodajno okolje, ki ga je pripravil Bazelski odbor za finančni nadzor (BCBS), t. i. Basel III, naj bi vključevalo izvajanje novih kapitalskih pravil, ki bi morala bankam omogočiti, da sčasoma izpolnijo nove kapitalske potrebe. V tem okviru je zanimivo, da je večina največjih bank v Evropski uniji v zadnjih dveh letih povečala svoje kapitalske rezerve, da bi povečala svoje zmogljivosti za nadomestitev izgub, ter da bi imele ostale banke v Evropski uniji dovolj časa (do leta 2019), da pripravijo svoje kapitalske rezerve, med drugim z uporabo zadržanih dobičkov. Treba je tudi opozoriti, da se s prehodno ureditvijo iz novega zakonodajnega okvira za obstoječe kapitalske injekcije iz javnega sektorja določa prehodno obdobje do 1. januarja 2018. Tudi količinska presoja vplivov, ki jo je opravil Bazelski odbor, katerega izračune je potrdila Komisija, je potrdila precej omejen vpliv na posojila bank. Zato naj nove kapitalske zahteve ne bi vplivale na predlog iz teh smernic.

(25)  To bo veljalo za vse ukrepe dokapitalizacije in ukrepe za oslabljena sredstva, ne glede na to, ali so zasnovani kot individualni ukrepi ali dodeljeni v okviru sheme.

(26)  Obstoječe ali nove sheme pomoči bankam (ne glede na instrument pomoči: jamstvo, dokapitalizacija, likvidnost, pomoč za oslabljena sredstva, drugo) se bodo podaljšale/odobrile le za šest mesecev, da se po potrebi omogočijo nadaljnje prilagoditve sredi leta 2011.

---

Popravki

| 15.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/26

---

Popravek Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije

(
  Uradni list Evropske unije L 117 z dne 11. maja 2010
  )

Stran 11, člen 1, tabela, drugi stolpec „Družba“, četrti vnos:

besedilo:

„Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“

se glasi:

„Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“.

---