# Официален вестник L 300/2011

| | ISSN 1977-0618
  doi:10.3000/19770618.L_2011.300.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 300 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5417 ноември 2011 г. |

ISSN 1977-0618

doi:10.3000/19770618.L_2011.300.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 300

Издание на български език

Законодателство

Година 5417 ноември 2011 г.

---

| Съдържание | | IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Решение на Надзорния орган на ЕАСТ No 390/09/COL от 7 октомври 2009 година относно учредяването на Mesta AS (Норвегия) | 1 |

Съдържание

IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

Страница

*

Решение на Надзорния орган на ЕАСТ No 390/09/COL от 7 октомври 2009 година относно учредяването на Mesta AS (Норвегия)

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

IV Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

| 17.11.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 300/1

---

РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

No 390/09/COL

от 7 октомври 2009 година

относно учредяването на Mesta AS (Норвегия)

НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ (1),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство (2), и по-специално членове от 61 до 63 и Протокол 26 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд (3), и по-специално член 24 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД част I, член 1, параграф 2 и част II, член 4, параграф 4, член 6 и член 7, параграф 3 от Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд (4),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Насоките на Органа за прилагането и тълкуването на членове 61 и 62 от Споразумението за ЕИП (5), и по-специално раздела за държавна помощ под формата на компенсация за обществена услуга,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Решението на Органа от 14 юли 2004 г. относно прилагане на разпоредбите, посочени в част II, член 27 от Протокол 3 (6),

КАТО ПОКАНИ заинтересованите страни да представят своите коментари в съответствие с посочените по-горе разпоредби (7) и като взе предвид техните коментари,

КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:

I.   ФАКТИ

1.   ПРОЦЕДУРА

С писмо от 30 август 2004 г. Органът получи жалба срещу норвежките власти във връзка с учредяването на дружеството Mesta AS, което е било създадено, за да поеме производствената дейност, изпълнявана в рамките на Публичната пътна администрация на Норвегия (8). Писмото е получено и заведено от Органа на 2 септември 2004 г. (заведено под No 291 537).

След размяната на няколко писма (9) Органът уведоми норвежките власти с писмо от 18 юли 2007 г., че е приел Решение No 350/07/COL за откриване на процедурата, предвидена в част I, член 1, параграф 2 от Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд, във връзка с мерките, взети в контекста на учредяването на Mesta AS („Решението за откриване“).

С писмо от 7 декември 2007 г. норвежките власти изпратиха коментари (заведено под No 456844). Решението за откриване бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и притурката за ЕИП към него, като то съдържаше покана към заинтересованите страни да представят своите коментари (10). Органът получи коментари от четири заинтересовани страни на 29 януари, както и на 4, 21 и 27 февруари 2008 г. (заведени под NoNo 461463, 463234, 466015 и 467170). Допълнителни коментари бяха получени на 4 април 2008 г. (заведено под No 472381). С писма от 21 февруари и 7 април 2008 г. (заведени под NoNo 463245 и 472529), Органът ги препрати на норвежките власти, на които бе дадена възможност да реагират. С писмо от 23 май 2008 г. (заведено под No 478082) норвежките власти изпратиха своите коментари.

През есента на 2008 г. и пролетта на 2009 г. Органът и норвежките власти са установили неформални контакти по телефона и с електронна поща относно разглеждания случай. Информацията, получена от Органа в този контекст, беше обобщена от норвежките власти в писмо, изпратено по електронна поща на 6 юли 2009 г. от Министерството на държавната администрация и реформата (заведено под No 523766) (11).

2.   ОБСТОЯТЕЛСТВА ВЪВ ВРЪЗКА С НАЛИЧИЕТО НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

2.1.   ЖАЛБАТА, СПОРЕД КОЯТО ИМА НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

Публичната пътна администрация в Норвегия отговаря за строителството и поддръжката на националните и общинските пътища, мостове и тунели. До 1 януари 2003 г. норвежката пътна администрация е ръководила отдели за вътрешно производство (наричани обобщено по-долу „производствен отдел“) чрез областни служби, осъществяващи строителните работи от името на Публичната пътна администрация. През периода 2001—2002 г. обаче норвежките власти са решили да извършат общо преструктуриране на вътрешните производствени дейности. В тази връзка правителството е предложило парламентът да отдели производствените дейности от Публичната пътна администрация и да ги прехвърли към дружество с ограничена отговорност, собственост на държавата (12). Административните функции, състоящи се в планиране на бъдещи строителни дейности, включително организиране на публични търгове, са останали в рамките на държавната администрация.

В резултат на това на 1 януари 2003 г. производствените дейности на производствения отдел в рамките на Публичната пътна администрация са били отделени от държавата и прехвърлени на новоучредено дружество, Mesta AS. Всички активи, права и задължения на производствения отдел са били прехвърлени на Mesta AS като апортни вноски (13). Активите са включвали машини и оборудване, както и договори за услуги, сключени между производствения отдел и Публичната пътна администрация. В замяна държавата е получила акции в новото дружество. Към настоящия момент Mesta AS осъществява дейности по строителство и поддръжка в конкуренция с други оператори, действащи на този пазар.

Жалбоподателят твърди, че Mesta AS е получило държавна помощ в нарушение на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП на четири основания: i) държавата е финансирала разходите за преструктуриране; ii) дълготрайните активи, прехвърлени на Mesta AS, са били оценени под пазарната им стойност в началното салдо; iii) Mesta AS е получило кръстосано субсидиране в резултат на прехвърляне на дружеството на предишния портфейл с договори на производствения отдел; и iv) Mesta AS не е платило таксите за документи и регистрация, обикновено дължими при прехвърляне на собственост на недвижимо имущество.

По-долу са описани фактите, въз основа на които трябва да се прецени дали при всяка от тези предполагаеми мерки става въпрос за държавна помощ.

2.2.   МЕРКИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И ДРУГИ РЕОРГАНИЗАЦИИ

От подготвителната работа по законодателството се вижда, че около 4 750 от всички служители (общо около 5 000), работещи дотогава в производствения отдел, е трябвало да бъдат прехвърлени в новоучреденото дружество Mesta AS (14). След преминаването си към Mesta AS наетите лица ще загубят статута си на държавни служители. Тъй като служителите са имали право да откажат такова прехвърляне, наложило се е да им бъдат дадени стимули, които да ги насърчат да приемат прехвърлянето (15). Освен това за да се гарантира учредяването на търговски жизнеспособно дружество, наложило се е работната сила да бъде намалена с около 1 700 на около 3 050 души (16).

Подготвителната работа по законодателството определя различни мерки за „преструктуриране“, предвидени от норвежките власти. Четири мерки за преструктуриране са се състояли от: i) временно запазване на пенсионните права на държавни служители (17); ii) запазване на правото на специална пенсионна възраст (18); iii) пакети за ранно пенсиониране; и различни други мерки, включващи iv) преместване, транспорт до работното място, запазване на заплатите и подновяване на машини (19). Това са така наречените „мерки за преструктуриране“, финансирани чрез директно предоставяне на безвъзмездни средства. Първоначално друго разходно перо (v) компенсация за заплати е било предвидено да бъде обект на пряко финансиране (20). Непосредствено преди определяне на началното салдо на Mesta AS норвежките власти са решили обаче, че съответните разходи трябва да бъдат вместо това покрити от увеличение на собствения капитал на Mesta AS.

Общите разходи за четирите мерки за преструктуриране, финансирани чрез директно предоставяне на безвъзмездни средства, са били първоначално оценени на 1 468 милиона норвежки крони (дисконтирани към настоящи стойности), като е било предвидено те да бъдат възстановени от държавата на Mesta AS на вноски през период от три години от 2003 до 2005 година (21). Тези разходи за преструктуриране не са били включени в началното салдо на Mesta AS, тъй като разходите за преструктуриране е трябвало да бъдат финансирани от държавата чрез държавния бюджет за трите години 2003, 2004 и 2005 (22).

От държавния бюджет за 2006 г. се вижда, че Mesta AS е получило общо 993,6 милиона норвежки крони от държавата за покриване на разходите за преструктуриране (23). Към 30 юни 2008 г. Mesta AS е изразходвало 879,6 милиона норвежки крони от тази сума, докато общите разходи за преструктуриране са били оценени на 1 097,8 милиона норвежки крони (до 2013 година) (24). Норвежките власти обясниха, че макар отначало да е било предвидено държавата да покрие всички разходи за преструктуриране (в смисъл че ако първоначалната оценка на разходите за преструктуриране от 1 468 милиона норвежки крони се окаже недостатъчна, държавата ще предостави безвъзмездно допълнителни средства), от държавните бюджети за 2007 и 2008 година става ясно, че на Mesta AS няма да бъдат безвъзмездно предоставени допълнителни средства за преструктуриране, освен получената вече сума от 993,6 милиона норвежки крони (25).

Норвежките власти обясниха, че макар вероятността за това да е много малка, ако в края на периода разходите за преструктуриране се окажат по-малки от сумата, получена от Mesta AS, сумата в повече трябва да бъде върната на държавата.

По отношение на регламентирането норвежките власти са приели закон за трансформирането на производствените дейности на Публичната пътна администрация в притежавано от държавата дружество с ограничена отговорност, който урежда някои от правата на служителите, преназначени от Публичната пътна администрация в Mesta AS (наричан по-долу „закон за Mesta“ (26).

2.2.1.   
  Общи бележки

Норвежките власти обясниха, че основният проблем при прехвърлянето на служители от производствения отдел в Mesta AS е бил да се даде възможност на новото дружество да работи при условия, близки до тези на неговите конкуренти, и с това да се създадат равнопоставени условия на конкуренция. Норвежките власти са решили да прехвърлят работната сила в Mesta AS и да възложат на Mesta AS (за разлика от Пътната администрация) ръководството на изпълнението на мерките, съпътстващи прехвърлянето и намаляването на работната сила. Тези въпроси и тяхното решение са били част от предварително условие за либерализирането и отварянето на националния пазар за пътни мрежи. Норвежката държава не би отворила този пазар, ако е нямала възможност да учреди ново дружество с достатъчен персонал. Норвежките власти обясниха, че на тази база са били проведени преговорите на държавата със синдикатите относно прехвърлянето на служители от производствения отдел в Mesta AS. Преговорите са довели до „споразумение“ между страните на 4 юни 2002 г. за временно продължаване на някои права на държавни служители и възможността да се предложат мерки, като ранно пенсиониране, насочени към съкращаване на работната сила (27). Конкретните елементи на това споразумение са изложени в подразделите по-долу (28).

Преди 1 януари 2003 г. е бил създаден временен борд на директорите на Mesta AS („временният борд“), който да представлява бъдещото дружество. Норвежките власти обясниха, че временният борд не е бил нито веднъж страна при преговорите относно служителите. Правото на компенсация за заплати е било обаче включено в Закона за Mesta (29). От друга страна, не е имало закон, нито друг правен инструмент, уреждащ други права на държавните служители.

Преди да бъдат описани условията на споразумението, полезно е да бъде очертан накратко статутът на служителите в производствения отдел преди прехвърлянето им в Mesta AS. Норвежките власти обясниха, че служителите в производствения отдел са били служители на държавата. От норвежкото право следва, че държавните служители запазват своя статут (30) и че за такива случаи членството в Държавния пенсионен фонд („Statens pensjonskasse“ или „SPK“) е задължително (31). Оттук следва, че членството в SPK гарантира пенсионните права на държавните служители. Освен това въз основа на закон, определящ условията за право на специални пенсионни схеми (ранно пенсиониране) за държавните служители, някои от държавните служители в производствения отдел (като готвачи и водачи на МПС) имат право на специално (ранно) пенсиониране (32).

Тъй като статутът на държавни служители е свързан с държавата като работодател, служителите, прехвърлени в Mesta AS, са престанали да бъдат държавни служители на 1 януари 2003 г. Ако не са били приети разглежданите мерки за заетостта, тези служители щяха да загубят правата, свързани със статута им на държавни служители (33). Норвежките власти обясниха, че съгласно норвежкото право прехвърлянето на производствения отдел към Mesta AS се определя като „прехвърляне на собствеността на предприятие“ (34). Във връзка с правилата за прехвърляне на собствеността на предприятия, трудовите договори на прехвърлените служители са били прехвърлени на новото дружество, освен клаузите, отнасящи се до пенсионните права (35). Тъй като новият работодател не е бил част от държавата, норвежките власти обясниха, че държавните служители, работещи в производствения отдел, са имали право да откажат прехвърлянето си в Mesta AS. Отказвайки обаче да бъдат прехвърлени, те се излагат на риска да бъдат освободени от длъжност в съответствие с общоприложимите правила за държавните служители, освен ако не може да бъде намерена друга подходяща длъжност: при тези обстоятелства държавните служители имат право на приоритет за свободните длъжности в държавната администрация (но не на компенсация за заплати) (36).

Въпреки че служителите биха могли по този начин да изберат да останат на държавна работа, прехвърлянето на служителите от производствения отдел в новото дружество (Mesta AS) е било предварително условие, за да може изобщо да бъде извършено либерализирането. При тези обстоятелства норвежките власти е трябвало да предложат на служителите допълнителни стимули, за да ги насърчат да приемат доброволно прехвърлянето.

i)   Временно запазване на пенсионните права на държавни служители

Както бе изложено по-горе, служителите на Публичната пътна администрация са имали статут на държавни служители, но са загубили този статут след прехвърлянето си към Mesta AS. Въпреки това, въз основа на посоченото по-горе споразумение между синдикатите и държавата, служителите е трябвало да се възползват от запазване на пенсионните си права на държавни служители през преходен период от пет години (т.е. от 1 януари 2003 г. до края на 2007 г.). Държавното финансиране, предоставено на Mesta AS, има за цел да покрие допълнителните разходи, за да бъдат гарантирани на служителите пенсионни плащания, равни на тези на държавните служители през съответния период (37).

Както бе посочено по-горе, членството в SPK гарантира пенсионните права на държавни служители, като разходите във връзка с тези права се изплащат в SPK. Ето защо, за да се гарантира петгодишният преходен режим, е било запазено членството на служителите в SPK. Освен това за да може Mesta AS да изплаща вноски за своите служители, Mesta AS е подало заявление за членство в SPK, което е било прието (38).

Държавното финансиране за Mesta AS е ограничено до разликата между средните разходи за една обичайна частна пенсионна схема и разходите (по-високи) за запазване на членството в SPK. Докато първоначалната оценка на разходите е била около 395 милиона норвежки крони (39), норвежките власти заявиха, че към 30 юни 2007 г. начислените разходи са възлизали на 277,3 милиона норвежки крони (без административните разходи) (40).

ii)   Запазване на правото на специална пенсионна възраст

Както беше посочено по-горе, някои от държавните служители, които са били прехвърлени в Mesta AS, са имало право да се пенсионират по-рано (т.е. на 65 години) от обичайната пенсионна възраст от 67 години. Според условията на споразумението между синдикатите и държавата на служителите в производствения отдел, на които към момента на учредяването на Mesta AS (т.е. на 1 януари 2003 г.) е оставало 10 години или по-малко до пенсиониране (следователно тези, които са били на 55 или повече години), е било предоставено правото да запазят своята специална пенсионна възраст от 65 години (41). Това споразумение е станало възможно поради факта, че служителите са били все още членове на SPK, както е посочено по-горе.

Държавното финансиране за Mesta AS покрива разликата между средните разходи за една обикновена пенсионна схема и разходите за запазване на специалната пенсионна възраст. Докато първоначалната оценка за разходите е била около 85 милиона норвежки крони (42) (включително административни разходи, представляващи около 5 % от общата сума), общите разходи, начислени към 30 юни 2007 г., са били 26,5 милиона норвежки крони (без административните разходи) (43).

iii)   Пакети за ранно пенсиониране

В споразумението между синдикатите и държавата се посочва също, че за срок от три години (от 1 януари 2003 г. до края на 2005 г.) Mesta AS може да предложи на служителите, прехвърлени от производствения отдел, схема, по силата на която те ще могат да се пенсионират на 60 години, вместо на нормалната пенсионна възраст от 67 години (44). Ранното пенсиониране може да бъде предлагано по преценка на дружеството на базата на индивидуална оценка на служителите (45).

Държавното финансиране за Mesta AS покрива разликата между средните разходи за една обикновена частна пенсионна схема и разходите за предлагане на ранно пенсиониране. При подготвителната работа по законодателството финансираните от държавата разходи за предлагане на схеми за ранно пенсиониране (включително административните разходи, представляващи около 5 % от общите разходи) са били оценени на 911 милиона норвежки крони (46). Норвежките власти обясниха, че около 470 служители са се възползвали от тази схема и към 30 юни 2007 г. общите начислени разходи са били 691,9 милиона норвежки крони (без административните разходи) (47).

iv)   Преместване, транспорт до работното място, запазване на заплатите и подновяване на машини

Според подготвителните финансови документи това разходно перо покрива разходите за преместване („flyttekostnader“); транспорт до работното място („pendlergodtgjørelse“); запазване на заплатите („bibehold av lønn“); и подновяване на машини („maskiner–sanering“) (48). Норвежките власти обясниха, че то включва също разходи за преместване на офисите („kontor–flyttekostnader“); преместване на офисите за поддръжка и подпомагане („støttepunkter–flyttekostnader“); и прехвърляне на архивите („arkivoverføring“).

С изключение на мярката, свързана със запазването на заплатите (която не е била задействана и поради това не е довела до разходи) всички мерки са били осъществени към момента на учредяването на Mesta AS и са продължили до края на 2005 г. Докато общите разходи за всички мерки са били първоначално оценени на 77 милиона норвежки крони (49), норвежките власти обясниха, че начислените към януари 2006 г. разходи са възлизали на около 82,4 милиона норвежки крони (без административните разходи). Държавата е изплатила тези разходи (50).

Това перо включва разходите, направени във връзка с преместването на ръководни или административни служители на работа в Mesta AS. Тъй като служителите са заели длъжности на места в Mesta AS, различни от тези, на които са работили преди това в Публичната пътна администрация, наложило се е някои служители да сменят местожителството си, за да заемат новата длъжност. Примерите за такива разходи включват фактически, документирани разходи за преместване („faktiske, legitimerte kostnader ved boligkjøp“), платени отсъствия за целите на преместването („flyttepermisjon“) и пътни разходи за огледи на нов имуществен обект („visningsreise“).

Това перо покрива също разходите, счетени като необходими, за да се гарантира, че ръководни или административни служители ще постъпят на работа в Mesta AS в офиси, които са разположени далеч от техния постоянен адрес. Примери за такива разходи включват разходи за транспорт до работното място („hjemreise“), разходи за двоен наем („Dekning av husleie“) (51), надбавки за пътуване със собствен лек автомобил до работното място („kjøregodtgjørelse“) и надбавки за храна („kostgodtgjørelse“).

Това перо включва разходи за преместване от офисите на Публичната пътна администрация в централното управление и регионалните офиси на Mesta AS. Примери за такива разходи са почистване на старите офиси („Rydding og rengjøring av gamle kontorer“); опаковане на канцеларски материали (52) и транспортирането им до новите офиси („Pakking og transport“); подготовка, обзавеждане и модернизиране на нови офиси в Mesta AS („Klargjøring, innredning og oppgradering av nye kontorer“); както и за административни разходи за дейности по преместването („administrasjon av flyttning“).

Това перо включва разходи за преместване от старите офиси в нови местни офиси за поддръжка и подпомагане, както и за реорганизиране на предишни офиси за експлоатация и поддръжка в нови офиси за експлоатация и поддръжка на Mesta AS. То включва създаването на нова ИТ система, което се е наложило поради факта, че производственият отдел е имал обща ИТ система с други отдели в рамките на Публичната пътна администрация. Конкретни примери за такива разходи са почистване на старите офиси за експлоатация и поддръжка („rydding og rengjøring av gamle driftsstøttepunkt“); опаковане на канцеларски материали и транспортирането им до новите офиси („pakking og transport“); подготовка, обзавеждане и модернизиране на нови офиси за експлоатация и поддръжка („klargjøring, innredning og oppgradering av driftsstøttepunkt“); както и административни разходи за дейности по преместването („administrasjon av flytting“).

Това перо включва разходи за разполагане на електронните и физическите архиви в Mesta AS. То включва разходите, свързани с отделяне на важните архиви от други маловажни архиви в рамките на Публичната пътна администрация, както и разходите, свързани със създаването на нови архиви в Mesta AS. Примери за включените разходи са разходите за оценка на обема на необходимите ресурси за всеки архив („Ressursbehov pr. arkiv“), фотокопиране („kopiering“), транспорт („frakt“), подготовка („klargjøring“) и работа за осигуряване на качеството („kvalitetssikring og sikkerhetsarbeid“).

Въпреки че това разходно перо създава впечатлението, че покрива разходите, свързани с поправка или обновяване на машини, случаят не е такъв. Властите обясниха, че преди реформата производственият отдел е извършвал работи, при които машини и друго оборудване са били оставяни на площадките за строителство и възстановяване (53). Следователно това разходно перо се е състояло от остатъчни ангажименти от предшестващи договори за работа и е включвало почистване на площадките („opprydding“) и премахване, бракуване и транспортиране на ненужните машини („fjerning, skroting, og fraktkostnader“). Подлежащите на премахване машини са били стари, повредени и напълно безполезни за работа, затова те не са били част от оценката на стойността на машините (нито на предприятието като цяло) (54). Норвежките власти обясниха, че Mesta AS е възложило част от работата на подизпълнители на търговски начала. Останалата част от работата е била извършена от самото Mesta AS на ставка, основана на часовите разходи (без печалба), която поради това е била по-ниска от тогавашната пазарна ставка за подобна работа (55). Норвежките власти представиха документация с фактури на подизпълнителите и цените, наложени от самото дружество Mesta AS (56).

v)   Компенсация за заплати

Разходното перо за компенсация за заплати („ventelønn“) не е част от онова, което норвежките власти биха окачествили като „разходи за преструктуриране“. Въпреки това компенсацията за заплати е била част от стимулите, предложени на служителите като поощрение за прехвърлянето им в Mesta AS. Тя трябва да се разглежда в светлината на необходимостта да се намали работната сила.

Макар служителите, прехвърлени от производствения отдел, да са загубили статута си на държавни служители, някои специфични права, произтичащи от този статут, са били все пак запазени за ограничен период от време. Някои от тези права са регулирани в Закона за Mesta (57). Раздел 4 от Закона за Mesta предвижда, че за срок от три години след започването на работа в Mesta AS на 1 януари 2003 г. служителите, които след това са освободени от длъжност и отговарят на определени условия (например трудов стаж най-малко една година), имат право да им бъде предложена подходяща длъжност в държавната администрация („fortrinnsrett til annen statlig stilling“) или, ако не може да им бъде предложена длъжност, правото да получат компенсация за заплати („ventelønn“).

Компенсацията за заплати е уредена от Закона за държавните служители (58). Това е мярка, чрез която държавните служители, които са получили предизвестие поради съкращения и на които не е било предложена друго подходящо работно място, ще имат (при спазване на условията и сроковете, определени в закона) право на 2/3 от заплатата, считано от датата на подаване на предизвестието.

Въпреки че разходите, свързани с компенсацията за заплати, са били първоначално част от разходите за преструктуриране, Министерството на труда е решило по-късно, че прогнозните разходи е по-добре да се вземат предвид при определяне на размера на собствения капитал на Mesta AS. С други думи, средствата за финансиране на съответните разходи ще бъдат „инжектирани“ от държавата в Mesta AS като собствен капитал (59). Логиката на този подход е, че финансирането чрез собствен капитал ще доведе до по-предпазливо използване на уволненията като инструмент за реорганизация в новото дружество. Вместо това повече трябва да се използват други (по-евтини) инструменти за реорганизация, като отпуск с намалено заплащане, пенсионни пакети и пр.

Въпреки първоначалните очаквания, че 450 служители трябва да бъдат обхванати от схемата на компенсация за заплати при общи разходи около 512 милиона норвежки крони (60), тази прогноза е била актуализирана през октомври 2002 г. и коригирана на 150 служители при общи разходи около 150 милиона норвежки крони (61). Ето защо именно последната сума е била взета предвид при определяне на собствения капитал на Mesta AS.

С цел да бъдат намалени разходите, Mesta AS е използвало следните (по-евтини) инструменти за намаляване на работната сила (62). Въпреки това норвежките власти обясниха, че общите разходи за тези мерки и компенсацията за заплати възлизат на 359 милиона норвежки крони (от които 255,1 милиона норвежки крони са били изразходвани до 21 декември 2008 г.), така че те далеч надвишават сумата, внесена за покриване на тези разходи:

| | Пакетите за прекратяване са мярка, по силата на която служителите прекратяват трудовото си правоотношение без право на компенсация за заплата, като в замяна на това получават до една годишна заплата, както и финансова помощ за намиране на друга работа. |
| --- | --- |

Пакетите за прекратяване са мярка, по силата на която служителите прекратяват трудовото си правоотношение без право на компенсация за заплата, като в замяна на това получават до една годишна заплата, както и финансова помощ за намиране на друга работа.

| | Пенсионните пакети са мярка, по силата на която служителите на възраст 62 години ще прекратят трудовото си правоотношение, като в замяна на това им се гарантира 66 % от заплатата до навършване на пенсионната възраст от 67 години и правото да продължат да придобиват нормални пенсионни права през този период. |
| --- | --- |

Пенсионните пакети са мярка, по силата на която служителите на възраст 62 години ще прекратят трудовото си правоотношение, като в замяна на това им се гарантира 66 % от заплатата до навършване на пенсионната възраст от 67 години и правото да продължат да придобиват нормални пенсионни права през този период.

| | Отпускът с намалена заплата е мярка за насърчаване на служителите, които ще добият правото на ранно пенсиониране (на 60 години) между 2003 и 2005 година, да прекратят трудовото си правоотношение преди това, като на тези служители се предлага незабавно прекратяване в замяна на изплащане на 66 % от заплатата до момента, в който ще добият правото за ранно пенсиониране. |
| --- | --- |

Отпускът с намалена заплата е мярка за насърчаване на служителите, които ще добият правото на ранно пенсиониране (на 60 години) между 2003 и 2005 година, да прекратят трудовото си правоотношение преди това, като на тези служители се предлага незабавно прекратяване в замяна на изплащане на 66 % от заплатата до момента, в който ще добият правото за ранно пенсиониране.

2.3.   СТОЙНОСТ НА МАШИНИТЕ И ОБОРУДВАНЕТО („МАШИНИ“) И НЕДВИЖИМОТО ИМУЩЕСТВО И СГРАДИТЕ („НЕДВИЖИМО ИМУЩЕСТВО“) В НАЧАЛНОТО САЛДО

По-долу е даден преглед на процедурата за установяване на стойността на дълготрайните активи в окончателното начално салдо на Mesta AS. За целите на тази процедура са били наети две одиторски фирми: Ernst & Young са били наети от Публичната пътна администрация за учредяване на новото дружество, а Министерството на транспорта и комуникациите е наело Deloitte & Touche за извършване на проверка на качеството на оценката на стойността на активите и изготвяне на предложение за началното салдо, както и за проверка на процедурата, методите и принципите, използвани за тази цел. Впоследствие Ernst & Young са станали одитор на Mesta AS.

Накратко, през май 2002 г. одиторите са започнали да оценяват стойността на активите на базата на принципа на симулирания континуитет (т.е. възстановената балансова стойност), но през август 2002 г. са заменили принципа на оценяване с този на „действителната стойност“. Отделни (или групови) оценки са извършени по отношение както на машините, така и на недвижимото имущество (описани подробно в раздел 2.3.1). През октомври 2002 г. одиторите са направили оценка на справедливата стойност на общия бизнес на Mesta AS въз основа на принципа на действащо предприятие по метода на дисконтирания паричен поток (описан подробно в раздел 2.3.2). Дисконтираният паричен поток е показал, че общата стойност на предприятието (т.е. оперативният капитал) е по-малка от сумата на отделните оценки на активите. Тъй като норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност предвижда, че собственият капитал не може да надхвърля общата стойност на предприятието, стойността на отделните (или групови) оценки е била занижена.

2.3.1.   
  Отделна оценка на стойността на активите

vi)   Машини

За целите на оценката на стойността на активите Публичната пътна администрация, Arthur Andersen & Co AS, пълномощник на норвежкото правителство, ViaNova и Skagerak Forsikringsmegling AS са изготвили отчет от 10 МАЙ 2002 Г. ПОД НАДСЛОВ „НАЧАЛНО САЛДО“
   (63). Оценката е била по принцип извършена въз основа на „балансовата стойност“. Тъй като обаче държавната администрация не подлежи на закона за счетоводството (64), стойностите, записани в отчетните документи на производствения отдел, е трябвало да бъдат преизчислени, за да станат такива, каквито са щели да бъдат, ако производственият отдел подлежеше на общия закон за счетоводството (65). По този начин принципът на оценка е бил по-скоро „създаване със задна дата на балансова стойност“ или просто „симулиран континуитет“. На тази база стойността на машините, посочена в отчетните документи на производствения отдел на 1 януари 2002 г. от 1 111 милиона норвежки крони, е била коригирана на 866 милиона норвежки крони. На 1 януари 2003 г. стойността е била допълнително коригирана на 747 милиона норвежки крони.

Един по-късен отчет от август 2002 г. под надслов „Начално салдо“

   (66), изготвен от Публичната пътна администрация, Ernst & Young, Via Nova и Skagerak Forsikringsmegling AS, показва обаче, че през юли 2002 г. е било взето решение активите на производствения отдел, подлежащи на прехвърляне на Mesta AS, да бъдат оценени въз основа на принципа на „действителната стойност“, вместо на „симулирания континуитет“, тъй като първият метод е по-прозрачен принцип на оценка.

Отчетът от декември 2002 г. под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“
  , изготвен от Публичната пътна администрация, Ernst & Young, Via Nova, OPAK и Skagerak Forsikringsmegling AS, представя стойността на машините въз основа на действителната стойност (67). За определяне на действителната стойност са приложени два подхода: за някои групи машини началната точка е била балансовата стойност, регистрирана в държавната администрация, коригирана с прилагането на данъка добавена стойност, периодите на амортизация и някои дискреционни оценки. За други групи машини стойностите са се основавали на външни оценки и цени (68). На тази база действителната стойност на машините е била оценена на 572 милиона норвежки крони, а общата стойност на всички активи е била оценена на 1 162 милиона норвежки крони (69).

Ernst & Young обясниха по-късно, че изчисленията, цитирани в горепосочения отчет, който използва като начална точка балансовата стойност по метода на симулирания континуитет от 747 милиона норвежки крони, за да стигне до действителна стойност от 572 милиона норвежки крони, са подвеждащи. Според Ernst & Young такива изчисления не са били част от процедурата за определяне на действителната стойност на машините, подлежащи на прехвърляне в Mesta AS.

vii)   Недвижимо имущество

В отчета от май 2002 г. под надслов „Начално салдо“ балансовата стойност на недвижимото имущество, регистрирана от държавната администрация на 1 януари 2002 г., е била 596 милиона норвежки крони. След изваждане на недвижимото имущество, което не подлежи на прехвърляне на Mesta AS, и корекции въз основа на принципа на симулирания континуитет стойността е била оценена на 277 милиона норвежки крони.

След замяната на принципа на оценка на базата на симулирания континуитет с този на действителната стойност, недвижимото имущество е било оценено от независим експерт по недвижимо имущество, OPAK. Норвежките власти са представили експертна оценка от 28 август 2002 г., в която ОРАК е оценил стойността на 375 имуществени обекта на около 336 милиона норвежки крони (70). Последващ отчет от 31 октомври 2002 г., изготвен от OPAK, е установил, че след добавянето, наред с други, на 16 имуществени обекта, приблизителната стойност на недвижимото имущество е била 395 милиона норвежки крони. Ernst & Young обясниха, че впоследствие изключването на имуществените обекти, неподлежащи на прехвърляне на Mesta AS, и корекциите за отдадените под наем имоти (71) са намалили стойността на недвижимото имущество на 331 милиона норвежки крони (72).

Отчетът от декември 2002 г. под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“ показва, че докато стойността на недвижимото имущество въз основа на принципа на симулирания континуитет е била 596 милиона норвежки крони, прилагането на принципа на действителната стойност е довело до стойност от 331 милиона норвежки крони.

2.3.2.   
  Оценка на стойността въз основа на дисконтирания паричен поток

Успоредно с отделните оценки на активите, но независимо от тях, е била направена оценка на справедливата стойност на цялото предприятие въз основа на принципа на действащо предприятие по метода на дисконтирания паричен поток, обобщена в отчет от октомври 2002 г. под надслов: „Оценка на стойността“, изготвен от Ernst & Young (73). Отчетът стига до заключението, че като се приложи методът на дисконтирания паричен поток, оперативният капитал (74) се оценява на около 600 милиона норвежки крони (с интервал +/– 25 %). Анализът се основава на оценка на паричния поток за периода 2003—2012 г., за който са получени отрицателна настояща стойност от 300 милиона норвежки крони и крайна стойност от + 900 милиона норвежки крони (75). Нормата на възвръщаемост е фиксирана на 6,7 % номинална възвръщаемост от общите активи след данъците (76).

Ernst & Young обясниха, че оперативният капитал (от 600 милиона норвежки крони) се състои от общите активи минус краткосрочните задължения. За сравнение стойността, получена в резултат на отделна оценка на активите, е била 1 162 милиона норвежки крони. Ако краткосрочните задължения (от 464 милиона норвежки крони) се извадят от 1 162 милиона норвежки крони, оперативният капитал (77) е 698 милиона норвежки крони. Това е повече от оперативния капитал от 600 милиона норвежки крони, получен в резултат на оценка на базата на справедливата обща стойност на предприятието (т.е. по метода на дисконтирания паричен поток). Норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност предвижда, че собственият капитал не може да надвишава общата стойност на предприятието, затова се е наложило да се намали стойността на активите (78). Ernst & Young са намалили стойността на активите, за да сведат оперативния капитал до 619 милиона. Това е показано в следната таблица (79):

| Дълготрайни активи | 1 053 |
| --- | --- |
| Текущи активи | 109 |
| Краткосрочни задължения | (464) |
| Нето | 698 |
| Намаляване — машини | (25) |
| Намаляване — недвижимо имущество | (54) |
| Общо намаляване | (79) |
| Стойност след намаляване | 619 |
| Задължения (пенсии) | 319 |
| Собствен капитал | 300 |
| Капитал в брой | 1 600 |
| Общ капитал в началното салдо | 1 900 |

Дълготрайни активи

1 053

Текущи активи

109

Краткосрочни задължения

(464)

Нето

698

Намаляване — машини

(25)

Намаляване — недвижимо имущество

(54)

Общо намаляване

(79)

Стойност след намаляване

619

Задължения (пенсии)

319

Собствен капитал

300

Капитал в брой

1 600

Общ капитал в началното салдо

1 900

Както се вижда от таблицата, направено е коригиране надолу със 79 милиона норвежки крони. Поради голямата несигурност на стойността на недвижимото имущество и машините коригирането надолу на тези активи бе извършено по посочения по-долу начин:

| Оценка на действителната стойност на машините | 572 |
| --- | --- |
| Закупени | 44 |
| Намаляване | (25) |
| Стойност в началното салдо | 591 |
| Оценка на действителната стойност на недвижимото имущество | 331 |
| Закупени | 4 |
| Намаляване | (54) |
| Стойност в началното салдо | 281 |

Оценка на действителната стойност на машините

572

Закупени

44

Намаляване

(25)

Стойност в началното салдо

591

Оценка на действителната стойност на недвижимото имущество

331

Закупени

4

Намаляване

(54)

Стойност в началното салдо

281

2.3.3.   
  Контрол на качеството

Успоредно с процедурата за определяне на действителната стойност Deloitte & Touche са започнали (през октомври 2002 г.) проверка на първите оценки на активите (на базата на са симулирания континуитет) чрез съпоставяне с резултатите от дисконтирания паричен поток. На тази база Deloitte & Touche са установили, че стойността (при симулиран континуитет) на дълготрайните активи е трябвало да бъде намалена от 1 137 милиона норвежки крони (80) на 937 милиона норвежки крони (т.е. с 200 милиона норвежки крони) (81).

2.3.4.   
  Оценка на стойността в окончателното начално салдо

Окончателното начално салдо към 1 януари 2003 г., изготвено от Mesta AS с помощта на Ernst & Young, ViaNova Plan и Trafikk AS (приложено като приложение А), показва обща стойност на дълготрайните активи от 977 милиона норвежки крони (82).

Окончателното начално салдо потвърждава, че стойността на машините от 572 милиона норвежки крони, посочена в отчета от декември 2002 г. (под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“), е била коригирана надолу с 25 милиона норвежки крони до 547 милиона норвежки крони. С добавянето на допълнителни инвестиции и след малки корекции окончателната стойност на машините достигнала 594 милиона норвежки крони.

След някои покупки от 4 милиона норвежки крони стойността на недвижимото имущество е била 335 милиона норвежки крони, а коригирането надолу с 54 милиона норвежки крони (нужно поради резултата от метода за сконтиране на паричния поток) означава, че стойността на недвижимото имущество е била 281 милиона норвежки крони.

2.4.   ТРАНСФЕР НА ПРЕХОДНИ ДОГОВОРИ И ТЯХНАТА СТОЙНОСТ В НАЧАЛНОТО САЛДО

2.4.1.   
  Договори за строителство

Норвежките власти обясниха, че към 1 януари 2003 г. всички нови договори за строителство (на обекти като пътища, тунели, докове и мостове) са били обект на процедура за възлагане на обществени поръчки.

Съществуващите проекти за строителство обаче е трябвало да бъдат прехвърлени на Mesta AS, с цел да продължи работата по продължаващите проекти за строителство. Съществуващите договори са се различавали по сложността и сроковете, но всички те са изтекли в течение на една до две години след учредяването на Mesta AS. Норвежките власти обясниха, че поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS на първоначално определените за такива договори цени. По мнението на норвежките власти тези цени отразяват пазарните. Преди 1 януари 2003 г. немалка част от договорите за строителство са били възложени чрез тръжна процедура, така че Публичната пътна администрация е добила известен опит относно нивото на пазарната цена. Освен това цените на договорите за вътрешно строителство между Публичната пътна администрация и производствения отдел е трябвало да бъдат сключени при спазване на вътрешните указания, съдържащи правила за определяне на цената на вътрешните договори (83). В съответствие с вътрешните указания опитът с цените, получен при условията на свободни търгове, трябва да е в основата на определяне на цените на вътрешните договори: тези цени от публичните търгове трябва или да се използват пряко, или цените на вътрешните договори трябва да се основават на оценки, сверени с пазара и (когато това е уместно) намалени до пазарното равнище (84). И в двата случая общото условие на пътната администрация е било цените, определени във вътрешните споразумения, да отразяват ценовото равнище на пазара (85). Накрая норвежките власти поясниха също, че освен данъците и митата, налагани на всички услуги, фискалните и регулаторните изисквания не са повлияли на цената, на която са били прехвърлени поръчките (86).

Цените, на които поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS, са били същите като използваните за целите на определяне на приходите от договорите в анализа на дисконтирания паричен поток.

2.4.2.   
  Договори за експлоатация и поддръжка

102 съществуващи договора за експлоатация и поддръжка („funksjonsavtaler“) са били прехвърлени на Mesta AS (87). Срокът на всички тези договори, включващи работи като повърхност на пътя, маркиране, отводняване, опесъчаване, както и предотвратяване на наводнения и лавини, изтича след не повече от четири години, т.е. през третото тримесечие на 2006 г. По отношение на срока те се разделят на посочените по-долу категории. След изтичане на сроковете на договорите за експлоатация и поддръжка Публичната пътна администрация е обявила публична тръжна процедура за около 25 % от договорите към 1 септември всяка година, както следва:

—   категория А: 24 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2003 г.;

—   категория Б: 25 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2004 г.;

—   категория В: 27 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2005 г.;

—   категория Г: 26 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2006 г.

Докато всяка категория включва договори от географски региони, които са равномерно разпределени на цялата територия на Норвегия (с цел да се осигури трайна стабилност на предоставянето на услуги), категориите отговарят и на степента на трудност на работата, която трябва да бъде извършена. В това отношение категория А включва най-простите работи по договори в малки региони (т.е. региони, които поставят най-малко проблеми за пътното движение, метеорологичните условия и вида на пътя), докато категория Г включва работи по договори от различен характер както по отношение на пътя (като планински и скалисти пътища), така и на пътното движение и климата. Категории Б и В включват работи по договори между тези две крайности.

Норвежките власти обясниха, че цените на услугите, предоставени съгласно договорите за експлоатация и поддръжка, сключени от производствения отдел, се запазват след прехвърлянето на поръчките на Mesta AS.

2.4.3.   
  Стойност, на която са прехвърлени поръчките

Цените, на които поръчките са прехвърлени, са посочени във формуляра Excel, предоставен от норвежките власти, който е подобен на формуляра, предоставен по-рано от Veidekke ASA (88). След решението за откриване норвежките власти са актуализирали оценката на общата цена, на която поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS, от 2 960 милиона норвежки крони на 2 942 милиона норвежки крони (89). Норвежките власти са актуализирали и оценката на общата цена, на която поръчките за експлоатация и поддръжка са били прехвърлени на Mesta AS, от 5 750 милиона норвежки крони на 5 866 милиона норвежки крони. В това обобщение не са посочени цените на отделните поръчки.

2.4.4.   
  Ниво на цените в резултат на последващите търгове

Доклад, изготвен и публикуван от Дирекцията на обществените пътища, ViaNova Plan и Trafikk AS, включва анализ на ценовото ниво на договорите през септември 2003 г. („Доклад ViaNova“). Докладът ViaNova показва, че редица преходни договори за експлоатация и поддръжка, прехвърлени на Mesta AS, са били предмет на публични търгове през януари 2003 г. Едно от заключенията в доклада е, че нивото на цените изглежда с около 32 % по-ниско от първоначалното ценово ниво на сравнимите преходни поръчки, прехвърлени на Mesta AS. Норвежките власти коментираха, че Публичната пътна администрация правилно не е започнала предоговаряне с цел да постигне намаление на цената на (оставащите) преходни договори.

Норвежките власти представиха преглед на цените в резултат на тръжните процедури за договорите за експлоатация и поддръжка за периода 2003—2006 г. Сумите, посочени в представения от норвежките власти преглед, са (с някои несъответствия) подобни на заявените във формуляра Excel, представен от Veidekke ASA, който включва и таблица, сравняваща спечелилата (т.е. най-ниската оферта) във всяка тръжна процедура с цените, на които поръчките са били прехвърлени. Това сравнение, представено от Veidekke ASA, показва, че по отношение на обявените на търг договори за поръчки от 2003 г. до 2006 г. спечелилите ценови оферти са били като цяло по-ниски от цените, при които поръчките се били прехвърляни преди това на Mesta AS. Освен това прегледът показва, че цените от офертите на Mesta AS (самото предприятие) в последващите търгове са по-ниски от цените, при които поръчките са били прехвърляни на Mesta AS (90):

| (В милиони норвежки крони) |
| --- |
| Година на търга | Спечелила цена | Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от спечелилата цена | Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от тръжните оферти на Mesta AS |
| 2003 г. | 1 226,6 | 94 | 67 |
| 2004 г. | 1 605,2 | 328 | 282 |
| 2005 г. | 1 857,1 | 760 | 563 |
| 2006 г. | 7 455,5 | 948 | 900 |

(В милиони норвежки крони)

Година на търга

Спечелила цена

Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от спечелилата цена

Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от тръжните оферти на Mesta AS

2003 г.

1 226,6

94

67

2004 г.

1 605,2

328

282

2005 г.

1 857,1

760

563

2006 г.

7 455,5

948

900

Представеният от властите преглед на договорите за експлоатация и поддръжка, обявени на публичен търг от 2003 до 2006 г., показва, че Mesta AS е спечелило 14 от 24-те договора за поръчки, обявени на търг през 2003 г. През 2004 г. Mesta AS е спечелило 13 от 25 поръчки, а през 2005 г. Mesta AS е спечелило 20 от 29 поръчки. През 2006 г. Mesta AS е спечелило 21 от 30 поръчки (91). Това значи, че от общо 108 договора за поръчки дружеството Mesta AS е спечелило 68 поръчки, което е равно на около 62,7 %.

2.4.5.   
  Предшестващи ценови проучвания и опитът на Публичната пътна администрация

Норвежките власти обясниха, че преди създаването на Mesta AS норвежкият парламент е подкрепил пет пробни/пилотни договора за поръчки, които Публичната пътна администрация е планирала да обяви на публичен търг. Властите обясниха, че спечелилите цени са използвани за вътрешна оценка на този вид договори (за периода както преди, така и след решението за създаване на Mesta AS през 2001 г.). Получените цени не са били обаче използвани като база за фиксиране на цените на преходните договори. След запитване от страна на Органа относно причините за това, норвежките власти обясниха, че е било решено стойността на преходните договори да бъде определена въз основа на разходната база на договорите.

Според властите спечелилите цени на петте пробни/пилотни договора за поръчки са били както следва:

| — | Bærum (1998 г.) пет години: 74 940 000 норвежки крони |
| --- | --- |

—

Bærum (1998 г.) пет години: 74 940 000 норвежки крони

| — | Nedre Romerike (1999 г.) пет години: 56 000 000 норвежки крони |
| --- | --- |

—

Nedre Romerike (1999 г.) пет години: 56 000 000 норвежки крони

| — | Ibestad Dyrøy (1999 г.) четири години: 30 418 400 норвежки крони |
| --- | --- |

—

Ibestad Dyrøy (1999 г.) четири години: 30 418 400 норвежки крони

| — | Lågendalen (2000 г.) четири години: 45 706 323 норвежки крони |
| --- | --- |

—

Lågendalen (2000 г.) четири години: 45 706 323 норвежки крони

| — | Våler og Åsnes (2001 г.) пет години: 39 018 023 норвежки крони. |
| --- | --- |

—

Våler og Åsnes (2001 г.) пет години: 39 018 023 норвежки крони.

През декември 2000 г. Публичната пътна администрация е публикувала доклад, в който прави анализ на конкурентоспособността на службите за експлоатация и поддръжка на производствения отдел (92). Докладът съдържа предварителни резултати за август 2000 г. и конкурентоспособността е изчислена чрез определяне на отношението между изчислените разходи на дадена поръчка и договорената цена. В случая с договорите за поръчка на производствения отдел разходите са представлявали 94 % от цената, докато при договорите, сключени с частни предприемачи, разходите са възлизали на 71 % от цената. Изглежда, че някои от пробните/пилотните случаи са залегнали в основата на това заключение. На стр. 7 от доклада договорът на Bærum е посочен със средна годишна стойност от 15 милиона норвежки крони в резултат на публичния търг. Тази цифра е получена от цената на 1 km от 125 000 норвежки крони, умножена по 120 km пътища, което прави 15 милиона норвежки крони (или 75 милиона норвежки крони за пет години) (93). Договорът с Nedre Romerike е включен в доклада с годишна стойност 11,2 милиона норвежки крони. Цената на 1 km е 50 000, умножена по 198 km пътища, което прави 9,9 милиона норвежки крони (или 49,5 милиона норвежки крони за пет години) (94).

Освен това от въпросите, зададени от транспортната комисия към парламента на министъра на транспорта през периода 1999—2000 г. относно положението на Публичната пътна администрация, следва, че в Akershus е извършен анализ, който е показал, че ценовото ниво на поръчките за експлоатация и поддръжка е било с 20 до 25 % по-високо от това на частните договори (95). Освен това в прессъобщение от 17 април 2001 г. Публичната пътна администрация посочва факта, че сравнение между, от една страна, четири договора за поръчки, по силата на които услуги за поддръжка и експлоатация са били предоставени от частни оператори, и от друга страна, договори, според които производственият отдел е извършил съответните услуги, е показало, че най-ниската ценова оферта измежду частните доставчици е била с около 15 до 20 % по-ниска от тази на производствения отдел.

2.4.6.   
  Преходните договори и началното салдо

Норвежките власти обясниха, че преходните договори за поръчки са активи, които представляват част от дисконтирания паричен поток, и поради това са взети предвид при оценяването на общата стойност на Mesta AS. На базата на резултатите от дисконтирания паричен поток стойността на портфейла с договори (96) е била обаче твърде ниска и затова е била пренебрегната (97).

2.4.7.   
  Временно задължение за обществени услуги

Норвежките власти обясниха, че в съответствие с член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП норвежките власти са задължили Mesta AS, считано от 1 януари 2003 г., да изпълнява задължения от публичен интерес под формата на услуги за експлоатация и поддръжка на националната пътна мрежа. Задължението е било постепенно намалявано с оглед да бъде преустановено на 1 септември 2006 г. Задачата за предоставяне на обществени услуги е описана подробно в доклад относно нормите за експлоатация и поддръжка, изготвен от Публичната пътна администрация през 1999 г. (актуализиран през 2003 г.) (98). В доклада се определят основните изисквания, гарантиращи, че равнището на работите по експлоатация и поддръжка е достатъчно за запазване на пътната безопасност чрез въвеждане на конкретни стандарти или мерки по отношение на тунелите, отводняването, пътната настилка, мостовете, кейовете и паважа („Доклад за стандартизацията“) (99). Докладът за стандартизацията определя също специални стандарти по отношение на надеждната поддръжка през зимата, с цел да се гарантира пътната безопасност. Задачата е била поверена на Mesta AS чрез клауза във всеки договор за поръчка, възложен на Mesta AS, с кратък обзор на съответните стандарти и позоваване на Доклада за стандартизацията при експлоатацията и поддръжката.

Норвежките власти обясниха, че възлагането на Mesta AS на гореописаната задача за обществени услуги е имало за цел да гарантира достатъчна степен на пътна безопасност до септември 2006 г. В това отношение властите обясниха, че Публичната пътна администрация отговаря за безопасността на движението по пътищата и за осигуряване на минимален стандарт чрез надзор и мониторинг на ремонта и поддръжката (100). До 1 януари 2003 г. тази задача е включвала мониторинг главно на работата на един доставчик на услуги, т.е. на производствения отдел. След посочената дата обаче тази задача е предстояло да добие ново измерение, тъй като работите по поддръжка на пътищата ще бъдат предмет на публични търгове и поради това ще бъдат извършвани от различни доставчици на услуги. В това отношение от подготвителните работи по законодателството следва, че логиката в основата на постепенното отваряне на пазара е била да се осигури, че Публичната пътна администрация може да продължи адекватно да контролира и да гарантира поддържането на задоволително равнище на стандартите и безопасността по пътищата (101).

Норвежките власти обясниха по-нататък, че това са и мотивите за обявяване на търг на най-рискованите и най-трудоемките договори за поръчки в края на процедурата, докато най-простите и най-малките по обем са били обявени на търг първи (102). Оставяйки най-трудните за изпълнение поръчки накрая, Публичната пътна администрация ще е събрала вече немалък опит в надзора и мониторинга на няколко доставчици на услуги след първите тръжни процедури. Публичната пътна администрация ще има по този начин възможно най-добрите условия за упражняване на контрола върху равнището на пътната безопасност тогава, когато бъдат обявени на търг по-трудоемките договори за поръчки (103).

По отношение на изплащането на компенсацията за обществените услуги норвежките власти представиха следните таблици, съдържащи преглед на разходите, приходите и нормата на възвръщаемост за услугите, предоставени от Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка (104). В този контекст норвежките власти обясниха, че Mesta AS е поддържало отделни сметки за всеки преходен договор за поръчка за периода от 2003 до 2006 г. Ето защо всички приходи (и разходи), посочени в следващите таблици, се отнасят пряко до преходните договори за експлоатация и поддръжка.

От таблица 1 се вижда, че по отношение на общия капитал, инвестиран в Mesta AS, капиталът е бил разпределян за преходните договори за експлоатация и поддръжка в същото съотношение, в което делът от приходите от преходните договори се намира към общите приходи.

Mesta AS — разпределение на капитала

| (В милиони норвежки крони) |
| --- |
| Общ капитал | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. |
| Начално салдо | 2 686 | 3 989 | 4 291 | 4 643 |
| Окончателно салдо | 3 989 | 4 291 | 4 643 | 4 340 |
| Средно | 3 338 | 4 140 | 4 467 | 4 492 |
| Общ оборот Mesta | 6 386 | 5 899 | 6 076 | 4 492 |
| Общ оборот за експлоатация и поддръжка | 3 645 | 3 613 | 3 235 | 3 253 |
| Дял на оборота за експлоатация и поддръжка от общия оборот | 57 % | 61 % | 53 % | 55 % |
| Капитал за експлоатация и поддръжка | 1 905 | 2 536 | 2 378 | 2 460 |
| Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в проценти) | 96 % | 81 % | 60 % | 30 % |
| Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в милиони норвежки крони) | 1 835 | 2 050 | 1 437 | 748 |

(В милиони норвежки крони)

Общ капитал

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Начално салдо

2 686

3 989

4 291

4 643

Окончателно салдо

3 989

4 291

4 643

4 340

Средно

3 338

4 140

4 467

4 492

Общ оборот Mesta

6 386

5 899

6 076

4 492

Общ оборот за експлоатация и поддръжка

3 645

3 613

3 235

3 253

Дял на оборота за експлоатация и поддръжка от общия оборот

57 %

61 %

53 %

55 %

Капитал за експлоатация и поддръжка

1 905

2 536

2 378

2 460

Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в проценти)

96 %

81 %

60 %

30 %

Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в милиони норвежки крони)

1 835

2 050

1 437

748

Следващата таблица предлага преглед на разходите, приходите и действителната норма на възвръщаемост, реализирани от Mesta AS на базата на преходните договори за експлоатация и поддръжка от 2003 до 2006 г. Норвежките власти уточниха, че не е била предварително определяна конкретна норма на възвръщаемост по отношение на преходните договори за експлоатация и поддръжка.

Mesta AS: Приходи, разходи и норма на възвръщаемост за преходните договори за експлоатация и поддръжка

| (В милиони норвежки крони) |
| --- |
| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | Общо |
| Приходи | 2 116 | 1 871 | 1 293 | 586 | 5 866 |
| Печалба преди данъчно облагане (105) | 277 | 175 | 199 | 151 | 802 |
| Печалба след данъчно облагане | 199 | 126 | 144 | 108 | 577 |
| Марж на печалбата | 9 % | 7 % | 11 % | 18 % | |
| Капитал, разпределен за преходните договори | 1 835 | 2 050 | 1 437 | 748 | 6 070 |
| Действителна възвръщаемост на капитала | 10,86 % | 6,15 % | 9,98 % | 14,50 % | |

(В милиони норвежки крони)

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Общо

Приходи

2 116

1 871

1 293

586

5 866

Печалба преди данъчно облагане (105)

277

175

199

151

802

Печалба след данъчно облагане

199

126

144

108

577

Марж на печалбата

9 %

7 %

11 %

18 %

Капитал, разпределен за преходните договори

1 835

2 050

1 437

748

6 070

Действителна възвръщаемост на капитала

10,86 %

6,15 %

9,98 %

14,50 %

Норвежките власти обясниха, че средната норма на възвръщаемост на пазара за експлоатация и поддръжка, т.е. „референтната норма на възвръщаемост“, е среднопретеглената цена на капитала („WACC“) след данъчно облагане от 8,42 % (106).

Следващата таблица съдържа преглед на компонентите на референтната норма на възвръщаемост.

Компоненти на референтната норма на възвръщаемост

| Среднопретеглена цена на капитала (WACC) | |
| --- | --- |
| Безрискова лихва (107) преди данъчно облагане | 3,85 % |
| Пазарен процент на рисковата премия (108) | 5,00 % |
| Общ бета-капитал | 0,90 |
| Нетни задължения/собствен капитал |
| Дялов бета-капитал | 1 |
| Цена на собствения капитал след данъчно облагане | 8,85 % |
| Цена на външния капитал |
| Безрискова лихва преди данъчно облагане | 3,85 % |
| Премия за кредита | 2,50 % |
| Цена на външния капитал преди данъчно облагане | 6,35 % |
| Данъчна ставка | 28 % |
| Цена на външния капитал след данъчно облагане | 4,57 % |
| Среднопретеглена цена на капитала (WACC) |
| Цена на собствения капитал | 8,85 % |
| Процент на собствения капитал | 90 % |
| Среднопретеглена цена на собствения капитал след данъчно облагане | 8,00 % |
| Цена на външния капитал след данъчно облагане | 4,6 % |
| Дял на външния капитал | 10 % |
| Среднопретеглена цена на външния капитал след данъчно облагане | 0,5 % |
| Среднопретеглена цена на общия капитал след данъчно облагане | 8,42 % |

Среднопретеглена цена на капитала (WACC)

Безрискова лихва (107) преди данъчно облагане

3,85 %

Пазарен процент на рисковата премия (108)

5,00 %

Общ бета-капитал

0,90

Нетни задължения/собствен капитал

Дялов бета-капитал

1

Цена на собствения капитал след данъчно облагане

8,85 %

Цена на външния капитал

Безрискова лихва преди данъчно облагане

3,85 %

Премия за кредита

2,50 %

Цена на външния капитал преди данъчно облагане

6,35 %

Данъчна ставка

28 %

Цена на външния капитал след данъчно облагане

4,57 %

Среднопретеглена цена на капитала (WACC)

Цена на собствения капитал

8,85 %

Процент на собствения капитал

90 %

Среднопретеглена цена на собствения капитал след данъчно облагане

8,00 %

Цена на външния капитал след данъчно облагане

4,6 %

Дял на външния капитал

10 %

Среднопретеглена цена на външния капитал след данъчно облагане

0,5 %

Среднопретеглена цена на общия капитал след данъчно облагане

8,42 %

Референтната норма на възвръщаемост от 8,42 % е на базата на бета-стойност 1, определена с позоваване на:

| — | наблюдения на бета-стойността през период от 40 месеца (2002—2007 г.) на 15 сравними дружества (като Veidekke ASA, Skanska AB-B SHS, PEAB AB) (109), |
| --- | --- |

—

наблюдения на бета-стойността през период от 40 месеца (2002—2007 г.) на 15 сравними дружества (като Veidekke ASA, Skanska AB-B SHS, PEAB AB) (109),

| — | нормата на възвръщаемост е определена на базата на показателя „All Country World Index“ на Morgan Stanley (110), |
| --- | --- |

—

нормата на възвръщаемост е определена на базата на показателя „All Country World Index“ на Morgan Stanley (110),

| — | процентът на собствения капитал е счетен за съответстващ на средната стойност за отрасъла (на базата на 15 сравними дружества) (111). |
| --- | --- |

—

процентът на собствения капитал е счетен за съответстващ на средната стойност за отрасъла (на базата на 15 сравними дружества) (111).

Накрая, следващата таблица показва разликата между референтната норма на възвръщаемост и действителната възвръщаемост, постигната от Mesta AS по договорите за експлоатация и поддръжка през съответните години.

Норма на възвръщаемост

| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mesta: норма на възвръщаемост | 10,86 % | 6,15 % | 9,98 % | 14,5 % | |
| Референтна норма на възвръщаемост | 8,42 % | 8,42 % | 8,42 % | 8,42 % | |
| Превишаване на възвръщаемостта | 2,44 % | –2,27 % | 1,56 % | 6,08 % | |
| Превишаване на възвръщаемостта (в милиони норвежки крони) | 44,8 | –46,4 | 22,5 | 45,5 | 66,4 |

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Общо

Mesta: норма на възвръщаемост

10,86 %

6,15 %

9,98 %

14,5 %

Референтна норма на възвръщаемост

8,42 %

8,42 %

8,42 %

8,42 %

Превишаване на възвръщаемостта

2,44 %

–2,27 %

1,56 %

6,08 %

Превишаване на възвръщаемостта (в милиони норвежки крони)

44,8

–46,4

22,5

45,5

66,4

2.5.   ТАКСИ ЗА ДОКУМЕНТИ И РЕГИСТРАЦИЯ

Съгласно Закона за Mesta недвижимото имущество, прехвърлено от производствения отдел на Mesta AS, е регистрирано в норвежкия регистър на недвижимото имущество като „промяна в името“ (112). Това е означавало, че Mesta може да регистрира недвижимото си имущество в регистъра на недвижимо имущество, без да дължи такси за документи и регистрация, които по принцип се дължат при прехвърлянето на собственост в Норвегия (113).

Една административна практика в Норвегия, наречена „принцип на континуитета“, предоставя освобождаване от плащането на такси за документи и регистрация в случаите, когато се счита, че предприятието „продължава“ под някаква форма дейността си. Два циркулярни документа са издадени от Министерството на правосъдието относно прилагането на принципа на континуитета. Съгласно първия циркулярен документ, който се прилага от 1 януари 2003 г., само сливанията на дружества с ограничена отговорност могат да се възползват от принципа на континуитета (114). Вторият циркулярен документ разширява тази практика с разделяне и преобразуване, считано от 1 юли 2005 г. (115).

2.6.   ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

На 18 юли 2007 г. Органът прие решението за откриване на формално разследване на базата на предварителната констатация, че при мерките, взети в контекста на учредяването на Mesta AS, може да става въпрос за държавна помощ, която да не отговаря на никое от условията за освобождаване, предвидени в Споразумението за ЕИП (116). Органът следователно е изпитвал съмнения, че въпросните мерки може да бъдат счетени за съвместими с действието на Споразумението за ЕИП. Въпросните мерки се отнасят до мерките за преструктуриране, оценката на стойността на активите, преходните договори за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, и неплащането на такси за документи и регистрация.

3.   КОМЕНТАРИ НА ТРЕТИ СТРАНИ

След решението за откриване коментари бяха получени от четири заинтересовани страни, след което Органът и различните заинтересовани страни проведоха изчерпателен диалог по повдигнатите проблеми.

3.1.   ARNTZEN DE BESCHE — MESTA AS

Правното дружество Arntzen de Besche (наричано по-долу „Arntzen“) представи коментари от името на Mesta AS.

По въпроса относно държавни компенсации за мерките за преструктуриране Arntzen изтъкват, че основният проблем е дали разходите представляват задължение на държавата. Само ако случаят не е такъв, разходите за преструктуриране може да бъдат считани като част от нормалния бюджет на Mesta AS и възстановяването на тези разходи представлява икономическо предимство. Въз основа на съдебното решение по делото „Combus“ решаващият въпрос е дали компенсацията „облекчава тежестите, поемани по принцип в бюджета на едно предприятие“, като само освобождаването от такива разходи представлява икономическо предимство (117).

Трябва да се прави разлика между компенсация на i) разходи, понесени при нормалната дейност на едно дружество и ii) наложени разходи, които следователно не се понасят при нормалната дейност на дружеството и не отговарят на задължителните разходи на конкурентите. Компенсацията на втория вид разходи може в този случай само да компенсира или да неутрализира дадено структурно неудобство, като гарантира равнопоставени условия на конкуренция и следователно не представлява държавна помощ. На тази база Arntzen изтъкват, че компенсацията за мерките за преструктуриране на Mesta AS произтича от задължение на държавата, имащо за цел да компенсира структурни неудобства, и следователно при нея не става въпрос за държавна помощ.

В случай че Органът констатира, че при мерките за преструктуриране наистина става въпрос за държавна помощ, Arntzen изтъкват, че помощта е съвместима, тъй като тя дава възможност на Mesta AS да се конкурира при равнопоставени условия на пазар, който току-що е бил отворен за конкуренция. Тъй като производственият отдел на Mesta AS е бил преди това вътрешен доставчик на услуги за държавата, Mesta AS е било създадено с организация, която е неподготвена за конкуренция. Без компенсация конкурентоспособността на Mesta AS би била засегната. В своето решение относно „Destia“ Комисията е счела, че отварянето на пазара е цел на Общността в общия интерес (118). Освен това указанията относно държавните помощи, свързани с трудно възстановимите разходи, имат за цел да улеснят прехода на предприятията към един конкурентен пазар. Действително помощта (ограничена във времето и по размери) за постигане на общата цел да бъде улеснен преходът от затворен пазар до (частично) либерализиран пазар е в общия интерес и компенсира нарушаването на конкуренцията. В този контекст се обръща внимание, че Mesta AS трябва да възстанови всички прекомерни средства за преструктуриране.

По отношение на оценката на машините Arntzen изтъкват, че след изменението на принципите на оценка от балансова стойност на действителна стойност, анализът на дисконтирания паричен поток е установил стойност на предприятието от 600 милиона норвежки крони. Разпределянето на стойността на активите не променя общата стойност и следователно не поставя проблеми във връзка с държавната помощ. На базата на резултата от анализа на дисконтирания паричен поток стойността на активите (включително краткосрочните задължения) е била намалена от действителна стойност 698 милиона норвежки крони на 619 милиона норвежки крони. Корекцията следователно възлиза на 79 милиона норвежки крони, а не на 200 милиона норвежки крони.

По отношение на преходните договори Arntzen изтъкват, че Mesta AS е получило компенсация само за разходите за предоставяне на услуги по съответните договори и следователно не е получило икономическо предимство в смисъла на правилата за държавните помощи. Arntzen изтъкват освен това, че за да установи наличието на предимство, Органът трябва да определи референтна цена, която, сравнена с действителната цена на договорите за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, ще представлява икономическо предимство. Само ако Органът може да докаже, че предприятия, съществуващи към 1 януари 2003 г., могат да доставят подобни услуги на цена, по-ниска от цените, на които договорите са били прехвърлени на Mesta AS, последните са били надценени. Доказателствената тежест лежи върху Органа.

Arntzen изтъкват освен това, че всъщност на 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, тъй като всички услуги за експлоатация и поддръжка са били изпълнявани вътрешно, и че на 1 януари 2003 г. с учредяването на Mesta AS фактически е бил създаден монопол. Цените, получени при публичните търгове на пилотните проекти, не могат да бъдат използвани като референтни цени. Първо, Органът не е установил, че други предприятия са били действително готови и способни да предоставят съответните услуги на по-ниска цена. Имайки предвид важността на случая, Органът е трябвало да извърши подробна оценка на това дали други предприятия са били действително готови да предоставят съответните услуги на по-ниска цена. Само ако случаят е такъв, може да става въпрос за държавна помощ. Второ, въпреки че ценовите нива, получени от публичните търгове на пилотните договори, са били по-ниски от цените, на които договорите са били прехвърлени на Mesta AS, двете групи договори не са подобни. Това означава, че пилотните договори не могат да бъдат считани като представителни за пазарната цена. В това отношение се отбелязва, че първоначалната договорена цена на един от пилотните договори, а именно на договора за Bærum, е била повишена с 25 % поради допълнителни работи. Голяма част от такива допълнителни работи е включена в базовата цена на преходните договори, прехвърлени на Mesta AS. Накрая, Органът няма данни, доказващи, че предприятията, които са спечелили пилотните договори или договорите, обявени на търг след 2003 г., действително покриват разходите си за предоставяне на услугите. Ако предприятията не покриват своите разходи, не е налице ефикасно отваряне на пазара.

3.2.   THOMMESSEN — VEIDEKKE ASA

Правното дружество Thommessen Krefting Greve Lund AS („Thommessen“) е представило аргументи от името на Veidekke ASA.

Що се отнася до мерките за преструктуриране, Thommessen изтъкват, че в съдебното решение по делото Combus се признава, че държавното финансиране на неефективни разходи, възникнали в резултат на предишно трудово законодателство, не представлява държавна помощ, стига то да е пропорционално на структурното неудобство. Всяка компенсация, надвишаваща разликата между разходите за структурното неудобство и съответните разходи за труд на сравнимо предприятие, е държавна помощ. Държавната намеса не трябва да освобождава Mesta AS от пенсионни задължения, поети в миналото, а само от структурни недостатъци в бъдеще (т.е. от 2003 г. нататък). Thommessen изтъкват, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация за структурните недостатъци. Органът трябва следователно да провери дали прекомерният брой служители на Mesta AS е довел до някои ползи за дружеството, което би означавало, че структурният недостатък (от прекомерния брой служители) е бил надценен. С други думи, Органът трябва да изясни дали недостатъкът от прекомерен персонал е бил компенсиран чрез достъп до излишък на евтина работна сила. В това отношение внимание се обръща на факта, че рентабилността на Mesta AS е била значително по-добра от първоначално предполаганата през първите три години от съществуването на дружеството. St. prp. No 1 (2007—2008 г.) показва, че предоставените за всяка година средства са покривали повече от съответните задължения по мерките за преструктуриране, което значи прекомерна компенсация.

По-специално Органът трябва да провери дали държавата е имала възможност да прехвърля, преразпределя или замества някои служители, вместо да им предложи ранно пенсиониране. Органът трябва да поиска от норвежките власти да представят доказателства, че ранното пенсиониране е било необходимо за справяне с проблема за персонала. Органът трябва да провери дали властите само са компенсирали разликата между средните разходи за обикновената частна пенсионна схема и членството в държавния пенсионен фонд и дали компенсацията е била ограничена само до държавните служители. От Органа се иска да провери дали разходите за запазване на специалната пенсионна възраст са разходи, които нормално се включват в бюджета на едно предприятие и поради това не са структурно неудобство, което означава, че компенсацията може да представлява държавна помощ. Органът трябва също така да направи оценка на мярката съгласно директивата за прехвърляне на предприятията.

Thommessen заявяват също, че „според основните насоки на правителството работодателят може да кандидатства за продължаване на членството пред Министерството на труда. При отказ лицето може да се присъедини към пенсионна схема чрез така нареченото споразумение за прекратено членство“ и пита дали прекратеното членство е било разглеждано като алтернатива на компенсацията на Mesta AS за мерките за преструктуриране. Thommessen изтъкват, че Mesta AS може да е поело задължение, което не е било длъжно да поема. Ако разходите за преструктуриране на Mesta AS в това отношение са вследствие на доброволно поети (или запазени) задължения, това е решение на Mesta AS. Компенсацията за разходи, които Mesta AS не е било правно задължено да поеме, са разходи, които нормално се включват в бюджета на едно дружество и държавното финансиране за тази цел представлява държавна помощ.

Компенсирането на разходите за преструктуриране може да е съвместимо съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, ако са спазени условията за необходимост и пропорционалност. В това отношение целта да се увеличи ефикасността на предишния производствен отдел трябва да се съобрази с целта да се направи пазарът по-конкурентен. Thommessen изтъкват, че конкурентоспособността на Mesta AS действително е била реализирана чрез голям дял от договори за възлагане на поръчки, спечелени с цената на ефективна конкуренция на пазара. Mesta AS е далеч най-крупният участник с пазарен дял от 60 %. Постоянно намаляващият брой на участниците в публични търгове потвърждава това. Проблемът е, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация за своите структурни неудобства. Пазарът просто се е променил от олигополистичен (многополюсен) в двуполюсен. Органът трябва да се увери, че въпросните мерки не дават предимство, водещо до нарушаване на пазара.

По въпроса за оценката на активите Thommessen изтъкват, че Органът трябва да проучи случая, независимо дали началното салдо е в съответствие с норвежките счетоводни норми и вътрешните правила на дружествата. В това отношение Thommessen изтъкват, че норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност включва правило, гарантиращо, че вноските в акционерния капитал не надхвърлят справедливите стойности. Но въпреки че бордът на директорите може да носи отговорност за оценка над справедливата стойност, той не може да бъде държан отговорен за оценки под справедливата стойност. Ето защо Thommessen очакват отделна оценка от страна на независим експерт за това дали активите са били определени на пазарна стойност.

Thommessen са съгласни, че активите трябва да се основават на справедлива стойност въз основа на принципа на действащо предприятие, което може да стане на базата на анализ на дисконтирания паричен поток. В съответствие с раздел 4, параграф 2 от норвежкия закон за счетоводството анализът трябва да се основава на принципа на „най-добрата оценка“. Thommessen обаче изтъкват, че оценката, представена от норвежките власти, не е в съответствие с този принцип, а се основава на едностранчиви аргументи за понижаване на стойността на активите. Първо, въпреки че анализът на дисконтирания паричен поток е показал, че са налице вътрешно присъщи несигурности, оценката на справедливата стойност на отделните активи е показала, че действителната стойност е значително по-голяма и следователно анализът на дисконтирания паричен поток е трябвало да бъде коригиран нагоре. Второ, от анализа на дисконтирания паричен поток се вижда, че крайната стойност е била 900 милиона норвежки крони, но тя е била коригирана надолу, тъй като паричните потоци през периода 2003—2012 г. са били оценени на -300 милиона норвежки крони. Thommessen изтъкват, че несигурностите, свързани със създаването на Mesta AS и с резултатите от работата на дружеството, са били преувеличени и са имали за цел да коригират надолу справедливата стойност на активите. Трето, вътрешната оценка на 18 групи машини е била 424 милиона норвежки крони. Това е значително повече от стойността от 148 милиона норвежки крони, която е резултат от оценката на още по-голям брой, а именно на 37 групи машини. Thommessen изтъкват, че е неразбираемо как машините на Mersta AS, повече на брой от тези на Veidekke ASA, са оценени на пазарна цена под тази на Veidekke ASA. Органът трябва да разследва това. Накрая Thommessen изтъкват, че е необичайно справедливата стойност на основата на принципа за действащо предприятие да няма положителна репутация.

Освен това Thommessen изтъкват, че коригирането надолу с 200 милиона норвежки крони на машините и с 50 милиона норвежки крони на недвижимото имущество (т.е. разликата между 331 милиона норвежки крони и 281 милиона норвежки крони) дава предимства, тъй като по-ниската оценка на активите означава, че амортизацията е по-малка и следователно оперативните доходи са по-големи. Допълнителният оперативен доход е държавна помощ. Освен това колкото по-висока е оценката на активите, толкова по-голяма трябва да бъде изискваната норма на възвръщаемост. Следователно по-ниската оценка означава, че годишните печалби на норвежките власти са твърде ниски и разликата между тях и печалбите, базирани на правилна оценка, представлява държавна помощ.

По отношение на преходните договори за поръчки Thommessen приветстват, че норвежките власти признават разликата между пазарната цена (получена от публичните търгове) и цената, на която са били прехвърлени преходните договори за експлоатация и поддръжка; тази разлика възлиза на около 2 милиарда норвежки крони (119). Що се отнася до аргумента на норвежките власти, че прогнозният брутен приход от договорите представлява част от началното салдо и че не е необходимо да се оценява тяхната пазарна стойност, Thommessen изтъкват, че анализът на дисконтирания паричен поток изхожда от неправилната предпоставка, че договорите са били прехвърлени на пазарна стойност (120). Колкото до аргумента, че към 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, нито надеждни показатели за пазарна цена, норвежките власти не отчитат цените, получени от пилотните проекти, пазарната цена на подобни пазари в други скандинавски страни и пазарната цена, получена при публичните търгове, проведени през 2003 г. и след това.

Оттук следва, че Mesta AS е било компенсирано за структурни неудобства чрез финансиране за преструктуриране в размер на 993,6 милиона норвежки крони, финансова инжекция от 1 600 милиона норвежки крони и завишени цени на преходните поръчки, прехвърлени на Mesta AS. Mesta AS е било компенсирано два пъти за едни и същи разходи за преструктуриране. Норвежките власти са знаели, че пазарната цена е с 25 до 30 % по-ниска от вътрешно определените цени между производствения отдел и Публичната пътна администрация — и че точно това е причината за либерализиране на пазара. Позоваване се прави на отчета от декември 2000 г., издаден от Публичната пътна администрация, в който се констатира, че разходите на производствения отдел са далеч по-високи от цените на подобни договори за поръчки, сключени с частни предприемачи. От това Thommessen правят заключение, че пазарната цена е била добре документирана. Накрая Thommessen изтъкват, че ако пазарната цена трябва да се определи на базата на разходите на Mesta AS, съответната разходна база на Mesta AS е разходната база, получена след изплащането на мерките за преструктуриране, т.е. разходната база на „конкурентното“ дружество Mesta AS, а не разходната база на Mesta AS при разходи за преструктуриране, които са били (или ще бъдат) компенсирани. Ако се вземе предвид разходната база на конкурентното дружество Mesta AS, Thommessen изтъкват, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация от около 181 милиона норвежки крони (разликата между цените, на които поръчките са били прехвърлени, и цените, получени при последвалите търгове.

3.3.   SCHJØDT

По отношение на мерките за преструктуриране правното дружество Schjødt, което е представило коментари от името на анонимен жалбоподател, посочва, че финансирането, имащо за цел да запази доходите, произтичащи от статута на държавен служител, не представлява държавна помощ, ако тези средства се предоставят безвъзмездно на физически лица на базата на обективни критерии и не водят до доходи за определени дружества. Обратно, финансирането за доходи на служители, което е част от обичайните тежести на дружествата, представлява държавна помощ. Следователно въпросът е какво може да бъде считано като обичайна финансова тежест на дружествата. Schjødt изтъкват, че държавна помощ е налице само дотолкова, доколкото доходите не надхвърлят онова, което се предлага на лицата, наети на пазара на труда. Съдебното решение по делото Combus (което не е обжалвано) показва, че преките плащания на наетите лица в замяна на отказа им от статута на държавни служители не представлява помощ за дружеството (121). Съдебното решение по делото Combus е било обаче произнесено, когато е била налице голяма несигурност относно структурните неудобства, и във всички случаи не е ясно дали фактическото положение в Mesta AS е подобно на това в Combus и следователно дали Combus представлява надежден прецедент за разглеждания случай.

Schjødt изтъкват, че компенсацията за преместване на служители, транспорт до работното място, преместване на офиси, преместване на офиси за подпомагане и поддръжка и пр. се определя като държавна помощ, която явно не може да бъде определена като съвместима. Освен това разходите, свързани с ремонт на машините, не може да бъдат компенсирани и в същото време да се отчитат като отрицателен актив.

Schjødt се противопоставят на разглеждането на помощта за преструктуриране за Mesta AS като съвместима, като се позовават на Насоките за държавни помощи относно мерките за оздравяване и преструктуриране. Дружеството Mesta AS, както и неговият предшественик, не е било и не е в затруднения по смисъла на тези насоки, които във всеки случай са неприложими за нови дружества, възникващи при реорганизации.

Относно оценката на активите Schjødt посочват, че една независима оценка може да даде насоки, с цел да се прецени предполагаемото подценяване на активите. Това подценяване, заедно с финансовата инжекция от 1 600 милиона норвежки крони, може да доведат до коефициент на собствения капитал, завишен спрямо стойността, която би се получила при правилно прилагане на принципа на частния инвеститор на пазара. В контекста на проверката на това обстоятелство следва също да се провери дали норвежките власти са се отказали от плащането на адекватна възвръщаемост на своите инвестиции.

По отношение на преходните договори за поръчки Schjødt посочват, че аргументите на норвежките власти предполагат, че i) договорите трябва да бъдат прехвърлени на пазарна цена, за да не представляват помощ; и че ii) действията на властите трябва да бъдат оценявани на базата на наличната информация в съответния момент във времето, което ще рече, че по-късните данни (показващи, че цените на преходните договори са били по-високи от пазарната цена) не могат да бъдат взети предвид (122). Schjødt обаче изтъкват, че по-късните данни могат да бъдат взети предвид дотолкова, доколкото те само потвърждават информацията, която е била налична в съответния момент във времето. Норвежките власти са знаели, че цените на договорите, прехвърлени на Mesta AS, са били по всяка вероятност по-високи от пазарната цена. Всъщност движещата сила за преструктурирането е била повишаване на ефективността и „повече стойност за по-малко пари“ (123). От един отчет, издаден през 2001 г. от Statskonsult, се вижда, че към 1996 г. градският съвет на Осло е отворил своите дейности по експлоатация и поддръжка на пътищата за конкуренция, което е довело до намаление на разходите в областта на експлоатацията и поддръжката с около 20 %. И накрая, отчетът, издаден през 2001 г. от самата Публична пътна администрация, също показва, че поръчките за експлоатация и поддръжка, възложени на частни оператори, са по-конкурентни от изпълняваните от производствения отдел.

Вместо да действат въз основа на информацията, с която са разполагали, норвежките власти са пренебрегнали предишния опит и са прехвърлили договорите за поръчки на цени над пазарната цена. Schjødt изтъкват, че норвежките власти не могат просто да зачеркнат тази информация. Властите биха могли лесно да приложат общ процент на намаление на портфейла с договорите. Schjødt изтъкват по-нататък, че завишените цени не могат да бъдат одобрени, тъй като Mesta AS е получило вече компенсация за мерките за преструктуриране, а цените на договорите не са били определяни на публични търгове, нито са включвали механизъм за коригиране. Ето защо случаят с Mesta AS е коренно различен от този с Destia (124).

Норвежките власти многократно заявяват, че на пазара не е имало частни оператори за експлоатация и поддръжка, въпреки че от St. prp. No 1 (2001—2002 г.) следва, че 30 % от работите по експлоатация и поддръжка се предоставят на конкурентни начала между оператори на пазара. Освен това в горепосочения отчет на Statskonsult се заявява, че макар през 2000 г. повечето работи за експлоатация и поддръжка да са били извършвани от Публичната пътна администрация, 28 % са били пуснати на пазара. Що се отнася до придобиването на съответните умения от страна на Публичната пътна администрация за обявяване на търгове за извършваните работи, Schjødt посочват, че Публичната пътна администрация е използвала такива умения чрез споразумението за експлоатация и поддръжка („funksjonsavtale“) с производствения отдел, така че към 2003 г. уменията трябва да са били вече придобити. Властите не са обяснили с какво уменията за обявяване на търгове за работа при участие на оператори на пазара са по-различни от уменията, използвани при споразуменията с производствения отдел.

Накрая, по отношение на таксите за документи Schjødt изтъкват, че освобождаването представлява икономическо предимство за Mesta AS и че принципът на континуитет не е валиден, тъй като всъщност няма продажба на акции. Фактите във връзка със случая с Mesta AS са подобни на тези при случая с Entra и следователно, както и в случая с Entra, предоставените на Mesta AS предимства представляват държавна помощ. Тъй като стойността на недвижимото имущество е била коригирана надолу в началното салдо, размерът на помощта не може да бъде изчислен на тази база, а трябва да се оценява на базата на пазарната стойност на прехвърленото недвижимо имущество.

3.4.   WIERSHOLM — SKANSKA

Правната кантора Wiersholm представи коментари от името на Skanska.

Wiersholm изтъкват, че нормата на възвръщаемост, определена на базата на оценени под пазарната стойност активи, не отговаря на критерия за частен инвеститор на пазара. Wiersholm изтъкват, че, както е посочено от Органа, налице е значителна несигурност относно стойността на дълготрайните активи и те не виждат как норвежките власти са изпълнили критерия за частен инвеститор на пазара. Норвежките власти не са успели да обяснят защо не на всички групи машини е извършена външна проверка на действителните стойности (която е обхванала само 18 от общо 55), както и причината за различията в методите за оценка между различните групи. Wiersholm изтъкват, че е необходима независима оценка. С оглед на значителните цифри, представени в този случай, доктрината, според която прехвърлянето на активи по балансова стойност не представлява помощ (т.е. „доктрината за балансовата стойност“), приета от Комисията в нейното решение по случая с Destia, не може да бъде приложена пряко (125). Прави се позоваване на решението на Органа по случая Arcus (126), в което съоръженията за производство и другите активи са били прехвърлени от държавен монопол на групата Arcus. В случая Arcus Органът е установил, че оценката на прехвърлените активи е била с 264 милиона норвежки крони под пазарната стойност и че държавата е била ощетена със същата сума. Това прехвърляне означава, че групата Arcus е получила държавна помощ в същия размер. Решението показва, че е уместно да бъде извършена проверка на оценката на активите в случая с Mesta AS.

По отношение на преходните договори за поръчки Wiersholm се позовават на заявеното от Органа в решението за откриване, от което се вижда, че договорена цена под пазарната цена дава икономическо предимство на доставчика на услугата. Според Wiersholm становището на норвежките власти е, че не е толкова важно дали договорите са били прехвърлени на Mesta AS на пазарна цена. Важното е, че общите доходи от договорите са включени в анализа на паричния поток и че те са взети предвид в началното салдо на Mesta AS като апортни вноски. Норвежките власти обаче са заявили също така, че преходните договори представляват само малка част от тази стойност. Wiersholm изтъкват, че властите не могат да пренебрегнат необходимостта от установяване на пазарна цена, като се позовават на общите приходи в дисконтирания паричен поток. В своето решение за откриване по случая Destia Комисията ясно е заявила, че увеличаването на цената представлява държавна помощ: „Това предоставя икономическо предимство на Tieliikelaitos [Destia], което се финансира със средства на държавата: Tieliikelaitos [Destia] получава от държавата повече пари, отколкото нормален оператор на пазара би получил за равностойна услуга.“ (127)

Skanska изразяват несъгласие с аргумента на норвежките власти, че към момента на учредяването на Mesta AS не е съществувала пазарна цена. Пазарна цена вече е имало на базата на пилотните договори и анализът на Veidekke ASA, позоваване на който се съдържа в решението за откриване, показва ясно разлика между цените, на които договорите са били прехвърлени, и цените, получени в резултат на последвалото обявяване на търг на същите поръчки. Очакванията за следващи намаления на цените не означава, че не е имало икономическо предимство в цените, на които договорите за поръчки са били прехвърлени на Mesta AS. Властите се опитват да оправдаят ценовата политика с аргумента, че през периода 2003—2006 г. пазарът не е бил изцяло отворен за конкуренция. Mesta AS е спечелило обаче от договорите със завишени цени, които са били все още в сила при отварянето на пазара. В действителност средното ценово ниво на Mesta AS се е повишило през преходния период, докато средното ценово ниво на Skanska е било стабилно. Това се основава на анализ на търгове, включващи както договори за строителство, така и договори за експлоатация и поддръжка през периода от 1 август 2002 г. до 1 февруари 2008 г. От този анализ се вижда, че средните цени на Mesta AS са се повишили и докато в началото са били с 20 % по-ниски от тези на Skanska, накрая са надвишили ценовото ниво на Skanska. Това показва, че договорите за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, са давали икономическо предимство, представляващо държавна помощ.

4.   КОМЕНТАРИ НА НОРВЕЖКИТЕ ВЛАСТИ

4.1.   МЕРКИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И РЕОРГАНИЗАЦИЯ

Норвежките власти заявяват, че при държавното финансиране на мерките за преструктуриране не става въпрос за държавна помощ.

В това отношение норвежките власти изтъкват, че Mesta AS е било учредено на 1 януари 2003 г. при редица неудобства, произтичащи от факта, че производственият отдел е бил част от държавната администрация и че наетите лица са имали статут на държавни служители. Неудобствата са включвали прехвърлянето в Mesta AS на прекомерен брой наети лица (1 700), за които пенсионните права на държавни служители (или други права) са били запазени през определен преходен период. Mesta AS е платило допълнителните разходи за запазването на тези права през преходния период (128). Предоставянето на безвъзмездно финансиране на Mesta AS за мерките за преструктуриране е имало за цел Mesta AS да бъде компенсирано за това, че е било създадено с разходи, които са несъответстващи за търговски операции, като допълнителните разходи за пенсиониране на държавни служители, и каквито няма никой от конкурентите. Норвежките власти считат, че тези разходи (които са предмет на компенсация) произтичат от задължения, поети в резултат на това, че производственият отдел е бил част от държавната администрация, и поради това са задължение на държавата. Следователно компенсацията за тези разходи не представлява икономическо предимство за Mesta AS.

Освен това норвежките власти изтъкват, че до същия резултат е могло да се стигне, ако съответните мерки за преструктуриране са били предприети преди преобразуването на производствения отдел в Mesta AS. Това обаче би отнело много време, би било икономически нецелесъобразно и следователно би забавило процеса на либерализиране. В този контекст норвежките власти отбелязват, че ако мерките за преструктуриране бяха предприети преди преобразуването, нямаше да става въпрос за помощ и нетният ефект за Mesta AS е един и същ, без значение дали мерките са били извършени преди или след него. Според норвежките власти фактът, че алтернативният подход нямаше да постави въпроси относно държавната помощ показва, че компенсирането на разходите за преструктуриране не води до икономическо предимство за Mesta AS.

В подкрепа на своите аргументи норвежките власти се позовават на делото Combus, при което Първоинстанционният съд е установил, че компенсацията за мерки, имащи за цел да отстранят структурно неудобство, не представлява държавна помощ (129). При това дело датското правителство е изплатило 100 милиона датски крони на държавните служители за отказа им от статута на държавни служители (и свързаните с него права) при прехвърлянето им в Combus. Норвежките власти подчертават също, че Първоинстанционният съд е заявил, че датското правителство би могло да постигне същия резултат, като не прехвърли служителите в Combus:„... датското правителство би могло да постигне същия резултат, като преназначи служителите си на държавна служба, без да им изплаща специални премии, които би позволило на Combus да наеме незабавно служителите на базата на договор, попадащ в обсега на частното право.“ (130)

Норвежките власти изтъкват, че на базата на съдебното решение за Combus решаващият въпрос е дали компенсацията облекчава тежестите, които се поемат нормално в бюджета на едно предприятие. Такава компенсация трябва да се счита за икономическо предимство, каквото предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Според властите тази формулировка оправдава подход, според който трябва да се прави разлика между „разходи, които са били направени при управлението на дружеството, и разходи, които са били наложени на дружеството, но които не са били направени при нормалния ход на бюджета на дружеството“. Властите считат, че компенсацията за последните разходи не дава икономическо предимство, а само компенсира структурния недостатък, какъвто неговите конкуренти не са имали.

Независимо от това норвежките власти изтъкват, че ако финансовото задължение бъде „включено“ в апортните вноски, това намалява общата нетна стойност на предприятието и извършващият прехвърлянето може следователно да компенсира тези финансови задължения, за да запази баланса. Апортните вноски в Mesta AS са включвали различни компоненти, създаващи неудобства, които са неподходящи за търговски операции. Вместо да намалят стойността на апортните вноски, властите са запазили началната стойност и вместо това са компенсирали недостатъците на мерките за преструктуриране.

В подкрепа на аргумента, че стойността на апортните вноски е останала незасегната от финансовите задължения (и че властите трябва поради това да компенсират отрицателния ефект от тези задължения) норвежките власти се позовават на изчислението на нетната текуща стойност и на собствения капитал на Mesta AS. В това отношение позоваване се прави на Deloitte & Touche, които в своя отчет от 12 декември 2002 г. (131) заявяват: „Разходите [за преструктуриране] се оценяват на базата на съществуващите планове за намаление на работната сила и на съществуващите споразумения за заплати. Дружеството ще поеме съществуващите трудови договори и трябва да покрие тези разходи, но разходите са породени от задължения на държавата и поради това ще бъдат покрити чрез отпускане на бюджетни средства през 2003, 2004 и 2005 година.“ И по нататък: „преструктурирането на дружеството предполага разходи, които трябва да бъдат покрити като забавени от миналото му на държавен орган и като такива, които са били вече направени към момента на учредяването. Дружеството ще поеме съществуващите трудови договори и трябва да покрие тези разходи, но разходите са породени от задължения на държавата и поради това ще бъдат покрити чрез отпускане на бюджетни средства през 2003, 2004 и 2005 година.“ Deloitte & Touche заявяват и че това е също така причината, поради която на Mesta AS са били предоставени безвъзмездно средства за покриване на разходите за преструктуриране (които не са били част от началното салдо) постоянно в течение на три години.

Норвежките власти заявяват, че собственикът трябва да е в състояние да компенсира същите неудобства, чието компенсиране би изисквал един частен купувач, ако производственият отдел беше продаден, без да подлежи на разпоредбите за държавна помощ. Ако производственият отдел беше продаден, купувачът би открил, че структурата му е неподходяща за търговски операции и би поискал i) отговарящо на недостатъците намаление на продажната цена; или ii) продавачът (т.е. властите) да покрият разходите, необходими за да се направи предприятието годно за търговски операции.

а)   Ранно пенсиониране, запазване на пенсионните права на държавни служители и запазване на специалната пенсионна възраст

Норвежките власти напомнят, че ранно пенсиониране е било предложено за намаляване броя на наетите лица, които са били държавни служители. Според норвежките власти е неправилно да се твърди, че тази мярка означава, че Mesta AS е получило изгода от работата, извършена от тези служители, без да заплати пълните разходи по техните трудови договори. Би било по-скъпо за държавата да задържи служителите, вместо да ги прехвърли на Mesta AS и да възстанови на последното средствата по споразуменията за ранно пенсиониране (132). Следователно компенсацията за ранно пенсиониране не попада в обхвата на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

Норвежките власти изтъкват, че компенсацията за запазване на пенсионирането на държавни служители е пряка последица от предишния статут на наетите лица като държавни служители и трябва следователно да се счита за задължение на норвежките власти. Същото заключение се отнася и до схемата за запазване на специалната пенсионна възраст (от която някои служители са се ползвали по време на работата си в производствения отдел). И в двата случая компенсацията покрива само разликата между допълнителните разходи за пенсиониране като държавни служители или за схемата за специална пенсионна възраст, от една страна, и обикновената пенсионна схема, от друга. На нито един от конкурентите на Mesta AS не са били налагани такива задължения по отношение на техните служители, така че при компенсацията за тези мерки не става въпрос за държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

б)   Преместване на офиси, преместване на офиси за подпомагане и поддръжка, прехвърляне на архиви, преместване

Разходите за преместване на офиси не са в резултат на дейностите, извършвани от Mesta AS, а са направени като последица от географското положение на производствения отдел. Освен това разходите за преместване на офисите за подпомагане и поддръжка са породени от дейностите, извършвани преди учредяването на Mesta AS, и следователно не могат да бъдат считани като разходи, поемани нормално в бюджета на едно предприятие, а произтичат по-скоро от задължения на държавата. Същото се отнася и до разходите за прехвърляне на архиви. Противно на твърдението на Органа в решението за откриване, това е вярно и за разходите за преместване на персонала на производствения отдел, който е трябвало да смени местожителството си, за да започне работа в новите помещения на Mesta AS. В това отношение норвежките власти са посочили освен това, че се е наложило на специализираните служители да бъдат предложени стимули, за да бъде сведен до минимум рискът от тяхното напускане. Накрая, разходите за транспорт до работното място в продължение на две години (т.е. до 1 януари 2005 г.) за специализирания персонал също са в резултат от дейностите в производствения отдел за разубеждаване на тези служители да не напускат Mesta AS.

в)   Заключение и аргументи относно съвместимостта

Въз основа на гореизложеното норвежките власти заключават, че нито една от мерките, за които е било предоставено финансиране на преструктурирането, не дава икономическо предимство за Mesta AS. В действителност, тъй като държавата е предоставила на Mesta AS само 993,6 милиона норвежки крони за покриване на разходите за преструктуриране (въпреки че прогнозната обща стойност на разходите за преструктуриране възлиза на 1 097,8 милиона норвежки крони) Mesta AS е получила по-малко от дължимата компенсация с около 104,2 милиона норвежки крони (133).

Ако Органът стигне все пак до заключение, че при мерките за преструктуриране става въпрос за държавна помощ, норвежките власти изтъкват, че помощта е съвместима, като се позовават на член 61, параграф 3, буква в), тъй като i) мерките преследват цел от общ европейски интерес, ii) преструктурирането на Mesta AS е необходимо за постигането на тази цел; и iii) помощта не засяга неблагоприятно търговските условия до степен, противоречаща на интересите на общия пазар.

Що се отнася до преследването на общия европейски интерес, норвежките власти изтъкват, че отварянето на пазарите за конкуренция е цел на Общността в общия европейски интерес (134). В настоящия случай учредяването на предприятие държавна собственост, което да се конкурира на равнопоставени условия с нови участници, е било необходима стъпка в контекста на отварянето на пазара. Норвежките власти напомнят, че националните власти си запазват свободата да решават как да се извърши отварянето на пазара. Властите отбелязват също така, че отварянето за конкуренция на пазарите за експлоатация и поддръжка на пътищата е по-добро за конкуренцията от всяка алтернатива за продължаване на извършването на услугите в рамките на държавата или от само частичното отваряне на пазара за конкуренция.

Накрая, когато се оценява въздействието на конкуренцията, трябва да се има предвид общият икономически ефект от преструктурирането на дейностите за поддръжка и експлоатация на пътищата: дружеството Mesta AS е учредено със структурен недостатък в сравнение със своите конкуренти. Следователно в икономическо отношение Mesta AS не е било в положение, което да е сравнимо с това на неговите конкуренти, тъй като Mesta AS е било натоварено с тежестите, произтичащи от предишния производствен отдел в рамките на държавата. Затова при анализа на въздействието върху конкуренцията трябва да се има предвид принципът на неутралност, установен в член 125 от Споразумението за ЕИП. Според норвежките власти това означава, че трябва да е приемливо Mesta AS да бъде компенсирано за структурните недостатъци, с цел да се създаде търговски управлявано дружество. Властите отбелязват освен това, че помощта за мерките за преструктуриране е била ограничена до онова, което е било необходимо, за да се отвори пазарът за конкуренцията. Накрая, тази процедура не е нарушила условията на търговия по начин, противоположен на общия интерес.

4.2.   ПРЕХОДНИ ДОГОВОРИ

Норвежките власти изтъкват, че цените, на които договорите за строителство и тези за експлоатация и поддръжка са били прехвърлени на Mesta AS, са същите като използваните за определяне на приходите в контекста на анализа на дисконтирания паричен поток. Следователно договорите, като активи, представляват част от оценката на общата стойност на предприятието, която от своя страна е част от апортните вноски. Ето защо в договорите като апортни вноски не е налице държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. Следователно не е необходимо да се прави оценка дали договорите са били прехвърлени на Mesta AS на пазарна цена.

Във всички случаи по отношение на договорите за строителство норвежките власти посочват, че поради задължението си да спазват вътрешните указания, цените, на които договорите за строителство са били прехвърлени, отговарят на ценовото ниво, постигнато в резултат на публични търгове.

Що се отнася до договорите за експлоатация и поддръжка, на 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, нито надежден показател за пазарната цена, тъй като всички услуги за експлоатация и поддръжка са били извършвани от производствения отдел (135). Според норвежките власти пазарът за работи по експлоатацията и поддръжката е бил отворен за конкуренция не на 1 януари 2003 г., а чак на 1 септември 2003 г. (и то само частично) (136). До 1 януари 2003 г. Публичната пътна администрация е отговаряла за 100 % от работите за експлоатация и поддръжка на обществената пътна мрежа. Следователно тъй като е липсвал пазар за съответните услуги на 1 януари 2003 г., единствената алтернатива е била преходните договори за поръчки да бъдат прехвърлени на основаващите се на себестойността цени, определени преди това в производствения отдел. Нито един от коментарите на трети страни не оборва това становище.

В този контекст норвежките власти заявяват освен това, че липсата на (зрял) пазар се е дължала на това, че към 1 януари 2003 г. частните оператори не са били готови да предоставят съответните услуги за поддържане на пътната безопасност (137). Ето защо е било счетено, че постепенното отваряне на пазара за експлоатация и поддръжка е изцяло в интерес на всички. Постепенното отваряне ще осигури рационално разпределяне на договорите за поръчки, тъй като операторите ще бъдат освободени от необходимостта да подготвят в един и същи ден оферти за пълния портфейл на договорите. Постепенното отваряне ще бъде освен това в съответствие с необходимостта на операторите да повишават постепенно уменията си като доставчици на услуги през преходния период, което ще доведе до „узряване“ на пазара (138). Накрая, постепенното отваряне ще бъде по-лесно в административно отношение и ще даде възможност на Публичната пътна администрация да развие уменията си като купувач на съответните услуги (139). Според норвежките власти подготвителната работа за законодателството потвърждава този подход, като подчертава, че именно това е била причината към 1 януари 2003 г. пазарът да не е бил все още зрял за конкуренция (140).

Ако Органът счете, че операторите на пазара са били в състояние да предоставят съответните услуги, норвежките власти заявяват, че не е имало надеждни източници, посочващи цени, по-ниски от определените в преходните договори. Петте пилотни договора не биха могли да бъдат използвани като референтни цени, тъй като те са били част от процеса на „професионализиране“ на Публичната пътна администрация. Процесът е включвал подготвянето на образец на договор за експлоатация и поддръжка, който да бъде проверен посредством вътрешни договори за експлоатация и поддръжка (141), и пет пилотни договора (142), давайки по този начин възможност на Публичната пътна администрация да придобие опит като „възлагащ орган“. Ето защо целта на пилотните договори не е била проверка на пазара за установяване на пазарна цена.

Освен това офертите, представени за пилотните договори, са се различавали значително (например за договора за Våler/Åsnes най-високата оферта е била 63 милиона норвежки крони, а най-ниската — 30,4 милиона норвежки крони). Тези разлики доказват, че пазарът не е бил съзрял и следователно цените не биха могли да представляват надежден показател за ценовото ниво (143). Освен това тъй като пилотните договори представляват по-малко от 2 % от общата пътна мрежа (1 000 от общо 54 000 километра), те обхващат малък географски район. При това задълженията съгласно пилотните договори са включвали допълнителни работи (144). Показателен пример е договорът за Bærum, спечелен от Selmer ASA при начална договорена цена 74 940 323 норвежки крони. Заради допълнителни работи е трябвало обаче да бъдат добавени 18 726 793 норвежки крони, с което договорената цена е била увеличена с 25 %. Обемът на допълнителните работи в пилотния етап показва, че Публичната пътна администрация е изчислила неправилно обема на работите по договорите за експлоатация и поддръжка. Такива допълнителни работи са били обаче включени в преходните договори, прехвърлени на Mesta AS. В това отношение властите обръщат внимание на факта, че Отчет 118 предупреждава да не се съпоставя опитът, придобит при договора за Bærum, с опита от други договори (145). Норвежките власти считат, че поради тази причина цените от пилотните договори не биха могли да бъдат използвани като надеждни показатели за пазарната цена.

Освен това норвежките власти се противопоставят на изказаното мнение в решението за откриване (споделено и от Veidekke ASA), че ценовото ниво на първата група договори за експлоатация и поддръжка, обявени на публичен търг през 2003 г., може да се разглежда като представително за определяне на ценово ниво за останалите преходни договори за експлоатация и поддръжка. Норвежките власти твърдят, че ценовото ниво не е надеждно, тъй като пазарът на услугите за експлоатация и поддръжка не е узрял дори и днес, в смисъл, че е невъзможно да се предвидят резултатите от процедурата по възлагане на обществени поръчки. Значителната разлика между най-високите и най-ниските оферти по договорите показва това. Най-малката разлика е била 2 %, докато най-голямата е възлизала на 113 %. Това не е достатъчно като база за определяне на пазарна цена. Норвежките власти поставят въпроса дали дадена пазарна цена може да бъде определена чрез позоваване на най-ниската оферта в един незрял пазар. Норвежките власти считат, че ценовото ниво на преходните договори не надхвърля „стойността, която трябва да се разглежда като устойчива пазарна цена по времето, когато са били прехвърлени преходните договори ...“ Във всички случаи оценката трябва да се основава на наличните факти към момента на учредяването на дружеството.

Ако обаче Органът стигне до заключение, че въпреки това при цените на договорите, прехвърлени на Mesta AS, става въпрос за държавна помощ, норвежките власти твърдят, че тази помощ е съвместима с действието на Споразумението за ЕИП, позовавайки се на членове 61, параграф 3, буква в) или 59, параграф 2.

Във връзка с член 61, параграф 3, буква в) норвежките власти изтъкват, че Mesta AS е било учредено, с цел един монополизиран пазар да бъде отворен за пълна конкуренция и да се създаде устойчив пазар в течение на един преходен период от четири години (146). Постепенното отваряне е било необходимо, за да се гарантира безопасната експлоатация и поддръжка на националните пътища. Както е било вече посочено, подготвителните работи по законодателството потвърждават, че уменията на Публичната пътна администрация (с ограничен опит като купувач на услуги и контрольор на съответните договорни задължения) трябва да бъдат подобрени (147). Операторите на пазара също са имали нужда от време, за да се адаптират и да могат да изпълняват съответните задачи. Считало се е, че постепенното увеличаване на броя на публичните търгове ще даде на дружествата възможност да придобият компетентност и да направят инвестиции, за да могат се справят по задоволителен начин с експлоатацията и поддръжката на пътищата. Както бе посочено по-горе, постепенното отваряне на пазара осигурява рационално разпределяне на договорите за разлика от случая, когато договорите се обявяват на търг всички едновременно (148). Поддържането на пътната безопасност е трябвало да се постигне чрез обявяване на търг първо на най-лесните договори, като най-трудните (включващи пътища в зони на суров климат и променящи се метеорологични условия) бъдат обявени последни. Накрая норвежките власти изтъкват, че е било правомерно на Mesta AS да бъде предоставено финансиране за покриване на разходите за преходните договори. Би било неразумно Mesta AS да бъде задължено да предоставя услуги по преходните договори, без да се поемат разходите, тъй като Mesta AS има повече разходи от своите конкуренти (149).

Всяка помощ, предоставена чрез преходните договори, е била пропорционална, тъй като продължителността е била ограничена на не повече от четири години и цената е била фиксирана, което стимулира повишаването на ефикасността. Освен това, тъй като рентабилността през първите три години работа е била много по-добра от очакваната, през 2007 г. норвежките власти са заявили ясно, че на Mesta AS няма да се предоставят повече средства за финансиране на мерките за преструктуриране. Това показва, че ефективността на Mesta AS е била следена, за да не се допусне прекомерна компенсация.

Въз основа на това властите изтъкват, че преходните договори за експлоатация и поддръжка са били необходими „за постигането на солидно отваряне на пазара и лоялна конкуренция“. Позоваване се прави на решението на Комисията за Destia, в което Комисията констатира, че отварянето на финландския пазар на пътни услуги за конкуренцията представлява положително развитие и важна политическа цел на Общността (150). Имайки предвид, че целта на реорганизацията на Mesta AS е същата, норвежките власти изтъкват, че съображенията в случая с Destia са в сила и в настоящия случай. Преходните договори не са довели до неприемливо укрепване на позицията на Mesta AS. Възприетият подход е бил необходим и не е бил непропорционален с оглед постигането на отваряне на пазара.

Във връзка с член 59, параграф 2 норвежките власти изтъкват, че преходните договори за експлоатация и поддръжка са възложили на Mesta AS задължение за предоставяне на обществени услуги, определено в договорите (чрез уточняване на естеството, географския обхват, честотата и продължителността на предоставяните услуги). В съответствие с Насоките за държавни помощи относно компенсацията срещу извършване на обществени услуги, държавната собственост на предприятията и помощта за публичните предприятия (наричани по-долу „Насоките за държавни помощи относно компенсацията за обществени услуги“) размерът на компенсацията не надхвърля онова, което е необходимо за покриване на разходите, като се вземе предвид разумна печалба (151). Точка 8 от Насоките за държавни помощи относно компенсацията за обществени услуги предвижда националните органи да разполагат със значителни възможности за собствена преценка относно естеството на услугите, категоризирани като услуги от общ икономически интерес.

Въз основа на това норвежките власти изтъкват, че преходните договори за експлоатация и поддръжка са включвали задачи, които по онова време е било невъзможно да бъдат изпълнени достатъчно добре от пазара с оглед осигуряване на достатъчна пътна безопасност, и затова те са били възложени на Mesta AS. Подготвителните работи по законодателството предвиждат осигуряване на пътната безопасност както по време на отварянето на пазара, така и след него. Mesta AS е било най-добрият начин да се гарантира изпълнение на задължението на националните власти за поддържане на пътната безопасност. Mesta AS не е могло да отхвърли налагането на това задължение от страна на властите, а е било правно задължено да предостави услугите, определени в преходните договори за поръчки.

4.3.   ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ТАКСИ ЗА ДОКУМЕНТИ

Норвежките власти заявяват, че тъй като оценката на апортните вноски (в началното салдо) е изхождала от предпоставката, че Mesta AS няма да плаща такива такси, освобождаването от такси за документи и регистрация не представлява икономическо предимство за Mesta AS. Освобождаването не е следователно повлияло на солидността или структурата на капитала, нито е оказало въздействие върху общите стойности на Mesta AS. Ако не е било възможно освобождаването, плащането на таксите е щяло да бъде компенсирано със съответна вноска в брой като част от собствения капитал на Mesta AS. Това щеше да има същите последици, каквито и евентуалното освобождаване от такси. Властите заявяват освен това, че Решение 318/05/COL се основава очевидно на отсъствието на връзка между освобождаването и размера на собствения капитал в Entra (вж. стр. 26 от решението) (152). Норвежките власти заявяват, че това не е така в настоящия случай, тъй като няма съмнение, че ако не е имало освобождаване, таксите са щели да бъдат компенсирани от вноска в брой за съответната сума. От подготвителните работи следва, че размерът на собствения капитал е бил определен с оглед на краткосрочната ликвидност на Mesta AS. Освен това норвежките власти изтъкват, че освобождаването от такси за документи не е избирателно чрез позоваване на принципа на континуитет, имащ за цел да улесни прилагането на мерки, които са желателни от социално-икономическа гледна точка.

II.   ОЦЕНКА

1.   НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

1.1.   ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 61, ПАРАГРАФ 1 ОТ СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ЕИП

Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП гласи: „Освен изключенията, предвидени в настоящото споразумение, за несъвместими с действието му се считат помощите, отпускани от държавите-членки на ЕО, от страните от ЕАСТ или отпускани чрез държавни ресурси, под каквато и да е форма, доколкото те засягат търговията между договарящите се страни, и които нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, като поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производства.“

За да бъде определена като държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, дадена мярка трябва да отговаря на следните четири кумулативни критерия: мярката трябва i) да предоставя на получателите икономическо предимство, което не може да бъде получено в хода на обичайната бизнес дейност; ii) предимството трябва да бъде осигурено от държавата или чрез държавни ресурси и трябва iii) да бъде избирателна чрез поставяне в по-благоприятно положение на някои предприятия или на производството на някои стоки; и iv) да нарушава конкуренцията и да оказва въздействие върху търговията между договарящите се страни. По-долу се прави проверка дали тези четири кумулативни критерия са спазени в настоящия случай.

1.2.   ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО

1.2.1.   
  Мерки за преструктуриране и реорганизация

Mesta AS е получило финансиране от държавата заради разходите, свързани с три вида пенсионни пакети, предложени на служителите, които са били прехвърлени от предишната си държавна служба в Mesta AS. Средствата покриват i) разходите за изплащане на пенсии, отговарящи на тези на държавен служител между 1 януари 2003 г. и края на 2007 г.; ii) разходите, свързани със запазване на правото на служителите на специална (ранна) пенсионна възраст; и iii) разходите, свързани с пакетите за ранно пенсиониране, предложени между 1 януари и края на 2005 г.

Като начало Органът ще коментира някои конкретни аргументи, изложени от норвежките власти. Първо, норвежките власти заявиха, че тъй като евентуалният купувач на производствения отдел би поискал намаление на продажната цена, пропорционално на неудобствата на мерките за преструктуриране, компенсацията от страна на властите за тези неудобства не се определя като държавна помощ. Органът отбелязва, че настоящата операция включва предоставяне на безвъзмездно финансиране (в контекста на инвестиция), а не продажба, и оценката на това дали става въпрос за държавна помощ зависи следователно не от поведението на евентуалния купувач, а от това дали това финансиране води до икономическо предимство за Mesta AS.

Норвежките власти заявиха освен това, че вместо да намалят стойността на апортните вноски, властите са предпочели да компенсират Mesta AS за разходите, свързани с неудобствата на мерките за преструктуриране. Тъй като намаляването на стойността на активите не би довело до предимство, компенсацията на разходите също не би довела до такова. Органът отбелязва, че съществуването на такъв избор не означава непременно, че Mesta AS не е получило икономическа изгода от предоставеното финансиране.

По същността на въпросите норвежките власти твърдят, че нито една от горепосочените мерки не дава икономическо предимство. Те всъщност твърдят, че мерките са били приети като компенсация за структурно неудобство, наложено на Mesta AS, и за скъпо струващите условия на заетост, дължащи се на статута на държавен служител. В това отношение норвежките власти се позовават на делото Combus
   (153).

В този контекст норвежките власти изтъкнаха, че трябва да се вземат предвид условията, при които предишният работодател, т.е. държавата, е наемал съответните служители, както и задълженията на държавата, произтичащи от тези условия. Разходите за изплащане на допълнителни суми като компенсация (през преходния период) за пенсионните права, дадени на държавните служители, трябва да бъдат разглеждани като задължение на държавата, тъй като те са били непосредствена последица от статута на наетите лица като държавни служители. Тъй като държавното финансиране на такива допълнителни суми е ограничено до финансиране на разликата между разходите за обикновената пенсионна схема и разходите за пенсионната схема за държавни служители (или алтернативна мярка), държавата изплаща само допълнителните разходи, произтичащи от предшестващите трудови правоотношения. Норвежките власти заявиха, позовавайки се на съдебното решение по делото Combus, че ако съответните разходи се разглеждат като задължение на държавата, предоставянето на държавно финансиране за покриването на тези разходи не би представлявало икономическо предимство.

По делото Combus Съдът е заявил, че въпросната мярка е била „въведена, за да замести привилегированият и скъп статут на служителите, наети от Combus, със статута на служители на договорна основа, сравним с този на служителите от другите предприятия за автобусен транспорт, които са конкуренти на Combus. Намерението е било да се освободи Combus от структурно неудобство, което дружеството е имало спрямо своите конкуренти от частния сектор.“ (154)

Дори ако е вярно, че както в делото Combus, настоящият случай представлява компенсация с цел дружеството (Mesta AS) да бъде облекчено от структурен недостатък, който то търпи спрямо своите конкуренти от частния сектор, някои от конкретните факти на настоящия случай се различават от тези по делото Combus. Органът е на мнение, че важната разлика по отношение на оценката на държавната помощ е, че в Combus компенсацията е била изплатена пряко на служителите, докато в настоящия случай норвежката държава плаща пряко на Mesta AS. Освен това при Combus плащането на служителите е извършено като компенсация за отказа им от техния привилегирован статут, когато са били прехвърлени в новото дружество. При прехвърлянето трудовите правоотношения между служителите и дружеството не са били следователно повлияни от предишния статут на служителите. В настоящия случай обаче бившите държавни служители, прехвърлени в Mesta AS, са продължили да се ползват временно от някои права на държавни служители по силата на своя трудов договор с Mesta AS.

Ето защо Органът констатира, че решението на Първоинстанционния съд по делото Combus се отнася до положение, което е различно от това в настоящия случай (155).

Съдът на Европейските общности, от своя страна, винаги е постановявал, че наличието на помощ трябва да се оценява по отношение на нейното въздействие, а не във връзка с причините или целите, мотивирали държавната намеса (156). Ето защо Органът счита, че за да се определи дали при трите посочени по-горе мерки става въпрос за икономическо предимство, първо трябва да се проучи дали публичното финансиране на разходите за тези мерки освобождава Mesta AS от разходи, които се включват нормално в бюджета на едно предприятие (157).

Всички мерки са били въведени, за да стане възможно прехвърлянето на дейностите на производствения отдел на Mesta AS. Както беше вече посочено, мерките е трябвало да се приложат, с цел: i) да бъдат насърчени служителите да се прехвърлят в новото дружество; и ii) да се намали работната сила.

В настоящия случай, за да може (временно) да запази пенсионните права на държавни служители и специалната пенсионна възраст, Mesta AS е трябвало да стане действителен член на SPK. По силата на своето членство в SPK, Mesta AS е било законово задължено да изплати на SPK пенсионните вноски за прехвърлените служители. Mesta AS е било готово да поеме това задължение, защото е очаквало държавата да му възстанови разходите за него. Следователно разходите за пенсионните права, свързани с членството в SPK (временно запазване на пенсионните права на държавни служители и на специалната пенсионна възраст) са били всъщност наложени на Mesta AS (158). Освен това Органът отбелязва, че подготвителните работи по законодателството (т.е. предложението на правителството до парламента) са показали ясно, че финансирането на въпросните пенсионни мерки ще бъде предоставено безвъзмездно въз основа на разбирането, че Mesta AS ще изплати съответните разходи за служителите (159). Общата рамка (т.е. предложението и последвалото му одобрение от парламента), приета от норвежката държава, се е основавала следователно на предпоставката, че Mesta AS ще изплати пенсионните разходи. Тези обстоятелства може да говорят за наличието на законово задължение за Mesta AS да покрие съответните пенсионни разходи и по тази начин те да бъдат считани като включени нормално в бюджета на предприятието.

Освен това по отношение на правото за ранно пенсиониране тази мярка е трябвало да бъде използвана по преценка на дружеството за намаляване на излишния персонал. Алтернативната мярка за намаляване обаче е осигурявала също така закрила на служителите в случай на уволнение. Разходите, свързани с мерките за намаляване на работната сила или за реорганизация на дружеството, трябва да бъдат считани за нормални разходи, дори ако избраните мерки струват по-скъпо от онова, което дружеството е длъжно да предостави според действащото трудово право или колективния трудов договор (160). Фактът, че Mesta AS прибягва само до по-скъпо струващите мерки, защото те са гарантирано държавно финансиране, не променя естеството на разходите. Държавното финансиране във връзка с ранното пенсиониране може следователно да бъде също считано като освобождаващо Mesta AS от неговите нормални разходи за извършване на търговска дейност.

Освен това, общо погледнато, финансовите задължения, свързани с разходите за труд, са част от производствените разходи на дружеството и трябва следователно да представляват нормални разходи на дружеството, независимо дали задълженията са наложени на дружеството от закона или от колективните договори, или пък са поети доброволно. Оттук следва, че всяко освобождаване от такива задължения се счита по принцип за държавна помощ (161).

Разходите за труд на едно дружество включват не само заплатите, но също и възнагражденията в по-широк смисъл, и включват пенсионните разходи, както и други разходи, свързани с работната сила на дружеството, като обезщетения за безработица (162). В настоящия случай фактът, че мерките ще бъдат финансирани чрез предоставяне на безвъзмездни средства от държавата, не пречи преходното право, предоставено на работниците, да бъде разходи за труд, нормално понасяни от предприятието (163).

Освен това държавното финансиране на пенсионните задължения е довело до допълнителни предимства за дружеството. Въпреки че Mesta AS може да е нямало непосредствен търговски интерес да поеме цялата работна сила на производствения отдел, за дружеството е било от решаващо значение да има достатъчно служители, в това число специализиран персонал, за да се гарантира от самото начало ефикасната му търговска дейност. Държавното финансиране е осигурило постигането на тази цел. Освен това Органът счита за вероятно, че наличието на държавно финансиране за специалните пенсионни права е означавало, че Mesta AS е било освободено от разходите за други видове допълнителни пенсии. Това е така, защото поне известен брой от предишните служители биха могли вероятно да постигнат други договорености за допълнителни пенсии, по-благоприятни от обикновената частна пенсионна схема.

Тъй като служителите, ползващи се от съответните пенсионни мерки, са били част от работната сила на Mesta AS по времето, когато разходите са били начислени, Органът е на мнение, че резултатът от оспорваните мерки е бил поради тази причина облекчаване на нормалните бюджетни тежести на Mesta AS. Ето защо Органът счита, че държавното финансиране на горепосочените мерки е довело до елементи на икономически предимства за Mesta AS.

Относно финансирането, предоставено от държавата на Mesta AS с цел да бъдат покрити разходите, направени за „преместване“ и „транспорт до работното място“, Органът отбелязва, че задължението за покриване на тези разходи произтича от редица стимули, предложени на предишни ръководни или административни служители в Публичната пътна администрация (като разходи за преместване, транспорт до работното място, двоен наем, пътни разноски и пр.) с цел да ги убедят да заемат съответните длъжности в Mesta AS.

Както бе посочено по-горе, нормалните финансови задължения на едно предприятие включват като начало всички разходи за труд, които дружеството прави с цел да наеме или да привлече служители. Докато най-обичайният стимул за привличане на служители е заплатата, други стимули, като компенсация за неудобствата, свързани с географското местоположение на домовете на служителите (напр. финансиране на преместването или на транспорта до работното място) са също средство, използвано от дружеството, за да си осигури назначението и заплащането на желаните служители. Ето защо Органът е на мнение, че възстановяването от страна на държавата на разходи, направени от Mesta AS по пера като „преместване“ или „транспорт до работното място“, представляват икономическо предимство, което Mesta AS не би получило при нормалния процес на своята дейност.

По отношение на държавното финансиране, получено от Mesta AS за покриване на разходите за преместване на офисите и на офисите за подпомагане и поддръжка от Публичната пътна администрация в новите офиси на Mesta AS, както и за реорганизация на предишните офиси и подреждане на старите архиви с цел създаването на нови архиви (възлизащи общо на 50,2 милиона норвежки крони), тези разходи включват не само разходите за почистване на старите офиси в Публичната пътна администрация, но и подготовката и модернизирането на нови офиси за Mesta AS, както и инсталирането на електронните и физическите архиви в Mesta AS.

Органът счита, че макар да може да се приеме, че разходите, свързани с почистване на старите офиси на Публичната пътна администрация, са свързани с работата, извършвана преди това от последната, естеството на разходите за подготовка и модернизиране на офиси, които да се използват от Mesta AS, са подобни на разходите, извършвани за целите на учредяването на ново дружество. Последните разходи трябва следователно да бъдат поети от новото дружество. Тъй като обаче разходните пера са включвали задачи като почистване на старите офиси на пътната администрация за използването им от новото дружество, подреждане на архивите на пътната администрация, за да се види кои файлове са от значение за новото дружество, трудно е задачите да бъдат отделени една от друга. Въз основа на тези съображения Органът е на мнение, че разходите, свързани с преместването на офисите (включително офисите за подпомагане и поддръжка), както и прехвърлянето на архивите, представляват разходи, които следва да бъдат изплатени отчасти от държавата и отчасти от самото новоучредено дружество. Тъй като новото дружество, Mesta AS, е било учредено на 1 януари 2003 г., разходите, направени преди тази дата, трябва да бъдат поети от държавата, докато разходите, направени след тази дата, трябва да бъдат покрити от Mesta AS. На тази база ще бъдат разпределени (на държавата или на Mesta AS) различните разходни пера в зависимост от това кога са били направени разходите.

Накрая, по отношение на разходното перо за подновяване на машините Mesta AS е получило компенсация за почистването на предишните работни площадки на производствения отдел. Оттук следва, че Mesta AS е предоставило услуга на Публичната пътна администрация (164). Въпросът следователно е дали цената на услугата, предоставена от Mesta AS на Публичната пътна администрация, отговаря на пазарната цена за такава услуга. Органът отбелязва, че част от работата е била извършена от подизпълнители при търговски условия, а друга част — от самото Mesta AS по ставка, основана на часовите разходи (165). Органът е на мнение, че наемането на различни подизпълнители при търговски условия е доказателство, че са били приложени пазарни цени и че държавната компенсация на Mesta AS в това отношение не представлява икономическо предимство. Освен това, тъй като работата, извършена от самото Mesta AS, е била на базата на стойността на разходите без никаква печалба, Органът изразява становище, че няма причина да бъде поставяно под въпрос твърдението на норвежките власти, че тези цени са под пазарните цени. На това основание Органът счита, че Mesta AS не е било облагодетелствано с икономическо предимство във връзка с цените, изплатени от пътната администрация за услугите по „почистване“, предоставени от Mesta AS.

i)   Други мерки за преструктуриране и реорганизация — компенсация за заплати

По отношение на компенсацията за заплати държавата е финансирала съответните разходи чрез вноска за увеличение на собствения капитал на Mesta AS.

Като начало Органът отбелязва, че начинът, по който разходите могат да бъдат финансирани, e без значение във връзка с прилагането на правилата за държавни помощи. Следователно фактът, че норвежките власти са избрали да финансират разходите за компенсация на заплати под формата на собствен капитал, не оказва влияние върху оценката на това дали държавното финансиране на съответните разходи може да представлява държавна помощ. Както беше вече казано, причината норвежките власти да предпочетат да ги финансират чрез собствен капитал (а не чрез предоставяне на безвъзмездни средства) е била просто да стимулира дружеството да изразходва средствата за други начини за намаляване на работната сила, а не чрез споразумения за компенсация за заплати.

Относно факта, че средствата, предназначени за компенсация за заплати, са били изразходвани за алтернативни мерки за намаляване на работната сила, а именно чрез пакети за прекратяване и пенсионни пакети, както и пакети за отпуск, Органът счита, че тези мерки не са нищо друго освен признати алтернативи на компенсацията за заплати. Действително, ако държавното финансиране, предназначено за компенсация за заплати, бъде използвано за покриване на разходите за алтернативни мерки за намаляване на работната сила, насочени към постигане на същата цел, каквато и компенсацията за заплати, това не променя оценката дали дружеството е получило икономическо предимство чрез финансирането за компенсация за заплати. В това отношение се напомня, че намерението на държавата да финансира компенсацията за заплати чрез собствен капитал е било просто да намали общите разходи, като поощри дружеството да използва по-евтини алтернативни инструменти за намаляване на работната сила.

Колкото до това дали държавното финансиране на разходите, направени с цел предлагане на компенсация, представлява икономическо предимство, Органът напомня, че, както е посочено по-горе, разходите на предприятията, произтичащи от трудовото законодателство, са разходи, които представляват част от бюджета на предприятията. Тъй като финансовите задължения, произтичащи от компенсацията за заплати, са били законово наложени на Mesta AS от Закона за Mesta (166), разходите представляват „нормални разходи“ на дружеството. Mesta AS е получило следователно икономическо предимство под формата на средства за покриване на разходите, свързани с компенсацията за заплати.

ii)   Финансови излишъци

Норвежките власти са поискали от Mesta AS да възстанови всички средства, надвишаващи сумите, изразходвани за покриване на разходите за преструктуриране. Ето защо всички въпроси, поставени в решението за откриване във връзка с изразходването на финансовите излишъци, са вече без значение.

1.2.2.   
  Принос на активи

Mesta AS се определя като публично предприятие в смисъла на Директивата за прозрачност (167). Когато определя дали дадена финансова операция от собственика на публично предприятие представлява икономическо предимство, Органът прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, който е потвърден неколкократно от Съда на Европейските общности (168). Съгласно този принцип, ако публичните власти внасят капитал или апортни вноски (т.е. активи) в едно от своите предприятия при условия, които биха били приемливи за частния инвеститор на пазара, то не става въпрос за икономическо предимство (169). Обратното, ако пари или други активи се предоставят на публични предприятия при условия, които са неприемливи за частния инвеститор на пазара, има налице икономическо предимство (170). За такъв се счита по принцип случаят, когато структурата и бъдещите перспективи на дружеството са такива, че нормална рентабилност (чрез изплащане на дивиденти или увеличаване на стойността на капитала), като тази на едно сравнимо частно предприятие, не може да се очаква в разумен срок (171). Така например ако нормата на възвръщаемост бъде определена на базата на стойността на активите, които са били оценени под пазарната стойност, възвръщаемостта може да не е такава, каквато един частен инвеститор би счел за приемлива при подобни условия.

Именно в светлината на тези съображения Органът извърши проверка на оценката на стойността на активите при учредяването на Mesta AS.

Като начало, въз основа на съдебната практика може да се направи изводът, че задълженията на Органа да установи фактите по случая се простират, когато това е уместно, до задължението да направи проверка на експертните оценки, с цел да бъде установена тяхната доказателствена стойност (172). От тази съдебна практика става също ясно, че при несигурности Органът има право, но не е длъжен, да наеме външни консултанти, с цел да бъдат установени фактите по случая (173). Накрая Съдът е заявил, че от изключителната компетенция на Органа, а не на експертите, е да осигури спазването на член 61 (174).

В настоящия случай стойността на активите, внесени при учредяването на Mesta AS, е била предмет на оценки, извършени от Ernst & Young и Deloitte & Touche. Въз основа на отчетите на одиторите Органът констатира в своето решение за откриване, че е имало несигурности по отношение на оценката на активите и прилагането на методиките за оценка. След решението за откриване норвежките власти представиха обяснения от одитора, Ernst & Young. По мнение на Органа тези обяснения са очертали следните несигурности, установени най-напред в решението за откриване:

| | Първо, Ernst & Young поясняват, че към октомври 2002 г. принципът, приложен за определяне на стойността на активите, е „действителна стойност“ и следователно първоначалните оценки, основаващи се на балансовата стойност или на симулираната балансова стойност, не са били вече валидни. |
| --- | --- |

Първо, Ernst & Young поясняват, че към октомври 2002 г. принципът, приложен за определяне на стойността на активите, е „действителна стойност“ и следователно първоначалните оценки, основаващи се на балансовата стойност или на симулираната балансова стойност, не са били вече валидни.

| | Второ, определянето на действителната стойност на активите е станало на базата на комбинация от резултатите на i) оценка на общата стойност на предприятието (т.е. по метода на дисконтирания паричен поток); и ii) оценка на различните активи (или на групи от тях) поотделно. |
| --- | --- |

Второ, определянето на действителната стойност на активите е станало на базата на комбинация от резултатите на i) оценка на общата стойност на предприятието (т.е. по метода на дисконтирания паричен поток); и ii) оценка на различните активи (или на групи от тях) поотделно.

| | Трето, въз основа на факта, че общата стойност на предприятието (получена по метода на дисконтирания паричен поток) е била по-малка от общата стойност на активите (получена при оценка на активите поотделно) и че според норвежкото дружествено право собственият капитал не може да надхвърля общата стойност на предприятието, се е наложило да бъде намалена стойността на някои активи.
  На тази база действителната стойност на активите е била намалена със 79 милиона норвежки крони, разделени между i) недвижимо имущество (намаление с 54 милиона норвежки крони от 335 милиона норвежки крони на 281 милиона норвежки крони); и ii) машини (намаление с 25 милиона норвежки крони от 572 милиона норвежки крони на 547 милиона норвежки крони) (175). Това значи също, че машините не са били коригирани надолу с 200 милиона норвежки крони (от 747 милиона норвежки крони на 547 милиона норвежки крони), както се твърди от жалбоподателите. Стойността от 747 милиона норвежки крони не е била базата за коригирането надолу, тъй като тя е стойността, основаваща се на принципа на „симулирания континуитет“, който вече не се прилага (176). Ernst & Young потвърждават, че първоначалните изчисления, направени с цел да се обясни евентуална връзка между стойността на базата на симулирания континуитет (от 747 милиона норвежки крони) и действителната стойност (от 572 милиона норвежки крони) на машините, са подвеждащи и не са били част от процедурата за оценка на действителната стойност на активите. |
| --- | --- |

Трето, въз основа на факта, че общата стойност на предприятието (получена по метода на дисконтирания паричен поток) е била по-малка от общата стойност на активите (получена при оценка на активите поотделно) и че според норвежкото дружествено право собственият капитал не може да надхвърля общата стойност на предприятието, се е наложило да бъде намалена стойността на някои активи.

На тази база действителната стойност на активите е била намалена със 79 милиона норвежки крони, разделени между i) недвижимо имущество (намаление с 54 милиона норвежки крони от 335 милиона норвежки крони на 281 милиона норвежки крони); и ii) машини (намаление с 25 милиона норвежки крони от 572 милиона норвежки крони на 547 милиона норвежки крони) (175). Това значи също, че машините не са били коригирани надолу с 200 милиона норвежки крони (от 747 милиона норвежки крони на 547 милиона норвежки крони), както се твърди от жалбоподателите. Стойността от 747 милиона норвежки крони не е била базата за коригирането надолу, тъй като тя е стойността, основаваща се на принципа на „симулирания континуитет“, който вече не се прилага (176). Ernst & Young потвърждават, че първоначалните изчисления, направени с цел да се обясни евентуална връзка между стойността на базата на симулирания континуитет (от 747 милиона норвежки крони) и действителната стойност (от 572 милиона норвежки крони) на машините, са подвеждащи и не са били част от процедурата за оценка на действителната стойност на активите.

| | Четвърто, по отношение на оценката на преходните договори става ясно, че макар преходните договори да са част от дисконтирания паричен поток (и поради това са взети предвид при оценката на общата стойност на предприятието), стойността на портфейла на договорите е твърде ниска, за да бъде изобщо оценена, и затова договорите не са включени в началното салдо (177).
  Както се вижда от процедурата, Органът е проучил обстойно представения материал в отчетите на одиторите чрез запитвания и искане на допълнителни материали и на тази база е изяснил първоначалните съмнения и несигурности. Тъй като, както се вижда от гореизложеното, тези съмнения и несигурности са били изяснени и с оглед на това, че оценките са извършени на базата на всеобщо приети методи на оценка, Органът не вижда причини за съмнение в доказателствената стойност на отчетите на одиторите по отношение на оценката на стойността на дълготрайните активи, посочена в окончателното начално салдо на Mesta AS. На това основание не е било счетено за необходимо да се иска друго експертно мнение. |
| --- | --- |

Четвърто, по отношение на оценката на преходните договори става ясно, че макар преходните договори да са част от дисконтирания паричен поток (и поради това са взети предвид при оценката на общата стойност на предприятието), стойността на портфейла на договорите е твърде ниска, за да бъде изобщо оценена, и затова договорите не са включени в началното салдо (177).

Както се вижда от процедурата, Органът е проучил обстойно представения материал в отчетите на одиторите чрез запитвания и искане на допълнителни материали и на тази база е изяснил първоначалните съмнения и несигурности. Тъй като, както се вижда от гореизложеното, тези съмнения и несигурности са били изяснени и с оглед на това, че оценките са извършени на базата на всеобщо приети методи на оценка, Органът не вижда причини за съмнение в доказателствената стойност на отчетите на одиторите по отношение на оценката на стойността на дълготрайните активи, посочена в окончателното начално салдо на Mesta AS. На това основание не е било счетено за необходимо да се иска друго експертно мнение.

Въз основа на гореизложеното Органът счита, че няма причина да се поставя под въпрос оценката на стойността на активите в окончателното начално салдо на Mesta AS.

1.2.3.   
  Трансфер на преходни договори

Един пример за прилагането на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика е това, че ако държавата продаде земя и сгради на пазарна цена, се приема, че не става въпрос за държавна помощ, тъй като държавата се е държала като частен инвеститор на пазара (178). Принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага обаче и тогава, когато държавата продава стоки и услуги (179). Ето защо ако държавата сключва договор с цел да получи услуги, предоставени от оператор на пазара, няма налице държавна помощ, ако държавата се държи като частен инвеститор на пазара, заплащайки пазарната цена. И обратното, ако цената е по-висока от пазарната, договорът може да дава икономическо предимство за доставчика на услуги, отговарящо на разликата между пазарната цена за предоставяне на подобни услуги и цената, на която тези услуги се предоставят съгласно договора (180). Един от начините за държавата да получи указание за пазарната цена е да обяви недискриминационна публична тръжна процедура. Друг начин е да получи експертна оценка. Във всички случаи трябва да се вземат предвид всички обстоятелства на операцията, за да може да се определи дали е била приложена пазарна цена.

В настоящия случай редица договори за услуги, сключени между Публичната пътна администрация и производствения отдел за предоставяне на услуги от втория на първата, са били прехвърлени от производствения отдел на Mesta AS в смисъл, че Mesta AS е заместило производствения отдел в качеството му на доставчик на услуги. Органът трябва следователно да провери дали цените, на които договорите са били „сключени“ между Публичната пътна администрация и Mesta AS, отразяват пазарните цени.

За пълнота трябва да се отбележи, че фактът, че Органът е направил оценка на елементи, имащи значение за определяне на това дали държавата е действала като частен инвеститор на пазара (като е прехвърлила преходните договори) спрямо изцяло притежаваното от нея дружество, не изключва Органа от извършването на оценка за наличието на помощ в други операции между държавата (181) и това дружество. Напротив, такава оценка има дори по-голяма тежест, когато държавата е клиент в едно от своите собствени дружества. Както беше обяснено по-горе, когато държавата е потребител на услуги от предприятие (включително едно от предприятията, които са 100 % нейна собственост), тя трябва да действа като „частен инвеститор на пазара“ и да заплати пазарната цена.

i)   Договори за строителство

След решението за откриване норвежките власти обясниха обстоятелствата, при които цените на съществуващите договори за строителство са били прехвърлени на Mesta AS.

Договорите са били прехвърлени на Mesta AS на цените, определени първоначално за всеки отделен договор. Органът взе предвид цялата предоставена информация, и по-специално вътрешните указания на Публичната пътна администрация относно определянето на цените на вътрешните договори. Указанията сочат, че цените на договорите са били определени непосредствено въз основа на пазарните цени (а именно цените, получени от публични търгове) или при предпоставки, гарантиращи, че цените в крайна сметка отразяват пазарната цена (т.е. оценки, коригирани така, че да съответстват на пазарната цена). Взет е предвид и фактът, че общо условие на пътната администрация за сключване на споразумения с производствения отдел е било, че цените трябва да отговарят на пазарните цени и че за тази цел производственият отдел трябва да е събрал опит с цените от публични търгове на строителния пазар, който е бил добре функциониращ и развит. Норвежките власти поясниха освен това, че не е имало механизъм за последваща корекция, нито нормативни изисквания, влияещи на цената, на която са били прехвърлени договорите.

Имайки предвид всички обстоятелства в тяхната съвкупност, Органът изразява становище, че договорите за строителство са били прехвърлени на пазарна цена. Органът констатира, че чрез своите вътрешни указания пътната администрация е създала система за формиране на цените на договорите, която заедно с нейните познания за пазара е била достатъчна гаранция за пазарни цени. За да се изключи обаче възможността цените, определени във всеки един от договорите за строителство, да са се отклонявали до известна степен от пазарните цени, ще бъде необходима задълбочена оценка на всички договори. Поради това не може да се изключи, че Mesta AS може да е получило ограничено икономическо предимство чрез цените на (някои от) договорите за строителство. Както обаче ще стане ясно от изложените по-долу причини, евентуалната държавна помощ, предоставена в този контекст, ще бъде счетена за съвместима с действието на Споразумението за ЕИП.

ii)   Договори за експлоатация и поддръжка

а)   Временно задължение за обществена услуга

Като начало Органът напомня заявеното от норвежките власти, че мерките в полза на Mesta AS по отношение на договорите за експлоатация и поддръжка представляват компенсация за разходите, които Mesta AS е трябвало да понесе поради наложеното му задължение за обществена услуга. Макар този аргумент да е посочен в подкрепа на тезата, че мерките може да бъдат счетени за съвместими на базата на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП, за пълнота Органът разгледа дали наличието на задължение за обществени услуги изключва наличието на държавна помощ изобщо въз основа на критериите, изложени в съдебното решение за Altmark (182).

В решението за Altmark Съдът на Европейските общности е постановил, че компенсацията за задължения от публичен интерес не представлява държавна помощ, когато са изпълнени четири кумулативни критерия. Първо, предприятието бенефициер трябва действително да е натоварено с изпълнението на задължения от публичен интерес, като тези задължения трябва да бъдат ясно определени. Второ, параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат определени предварително по обективен и прозрачен начин. Трето, компенсацията не може да надхвърля необходимото за покриване на всички или на част от разходите, направени при изпълнение на задълженията от публичен интерес, като се вземат предвид съответните постъпления и разумна печалба. И последно, когато предприятието, което трябва да изпълни задължения от публичен интерес, не е избрано съгласно процедурата по възлагане на обществени поръчки, която би позволила да бъде избран кандидатът, способен да предостави тези услуги на най-ниска цена, равнището на необходимата компенсация трябва да бъде определено на базата на анализ на разходите, каквито би направило едно типично, добре ръководено и оборудвано предприятие. Когато тези четири критерия са спазени кумулативно, държавното финансиране не води до предимство за предприятието.

Що се отнася до настоящия случай, Органът отбелязва, че Mesta AS не е било избрано съгласно процедурата по възлагане на обществени поръчки. Освен това норвежките власти не са нито заявили (нито са предоставили на Органа информация, от която това да се провери), че направените от Mesta AS разходи отговарят на разходите на типично предприятие, което е добре ръководено и подходящо оборудвано. Ето защо задължението за обществена услуга в случая с Mesta AS не е било изпълнено при необходимата икономическа ефективност, изисквана съгласно четвъртия критерий от съдебното решение за Altmark. Оттук вече следва, че наличието на държавна помощ не може да бъде изключено въз основа на позоваване на съдебното решение за Altmark.

б)   Общи бележки

Органът отбелязва, че всички договори за експлоатация и поддръжка са били прехвърлени на Mesta AS на 1 януари 2003 г. по цени, които са били определени въз основа на разходите в рамките на производствения отдел. Цените следователно не са получени от публични търгове и не се основават на експертни оценки.

Норвежките власти и Mesta AS изтъкват, че като са учредили Mesta AS на 1 януари 2003 г. и са предоставили на Mesta AS всички договори за експлоатация и поддръжка във връзка с националната пътна мрежа, властите са създали фактически монопол. Ето защо е липсвал все още пазар за „експлоатация и поддръжка“, а следователно е липсвала и пазарна цена. Този пазар е бил отворен постепенно, едва след като 25 % от портфейла на договорите са били ежегодно обявявани на търг. Тъй като е нямало пазарна цена, единствената алтернатива е била договорите да бъдат прехвърлени на основаващи се на себестойността цени.

Този аргумент се основава на твърдението, че на 1 януари 2003 г. дейността по експлоатация и поддръжка на пътищата не е била отворена за конкуренция. Органът обаче отбелязва, че не само част от работата по експлоатация и поддръжка на Публичната пътна администрация е била извършвана преди 2003 г. от подизпълнители (183), но общините също са обявявали тръжни процедури за работи по експлоатация и поддръжка на общинските пътища много преди януари 2003 г. (184). С други думи, дейността по „експлоатация“ и „поддръжка на пътищата“ е била вече отворена за конкуренция преди януари 2003 г. и това положение не се е променило с учредяването на Mesta AS. Напротив, Mesta AS е било въведено на пазара за експлоатация и поддръжка като оператор от норвежките власти и от своето учредяване се е конкурирало с други предприятия, без да бъде ограничавано от участие в публични търгове или от приемане на задачи по експлоатация и поддръжка на пътищата за други възлагащи органи, освен Публичната пътна администрация (185).

Оттук следва, че на 1 януари 2003 г. пазарът за услуги по експлоатация и поддръжка е бил отворен за конкуренция, така че това не може да бъде причина да се твърди, че не е имало пазарна цена. Вярно е, че работата по експлоатация и поддръжка по отношение на част от пазара, а именно по отношение на „националната пътна мрежа“, е била запазена за производствения отдел, но това не променя заключението относно пазара за експлоатация и поддръжка изобщо.

Но дори по отношение на работата по експлоатация и поддръжка на самата национална пътна мрежа норвежките власти са получили — преди 1 януари 2003 г. — цени, формирани в резултат на обявяване на търг на пет пробни/пилотни проекта през периода 1998—2001 г. Тези цени са били част от един сравнителен анализ от 2000 г. (издаден от самата Публична пътна администрация) относно конкурентостопосбността, който е показал, че делът на разходите в договорената цена е бил с 23 процентни точки по-висок в случая с производствения отдел, отколкото в случая с пробните/пилотните договори, сключени с оператори на пазара. Освен това, ценови анализ, извършен от Akershus (преди 2000 г.), е показал, че ценовото ниво на договорите за експлоатация и поддръжка е било с около 20 до 25 % по-високо от това на договорите, сключени с оператори на пазара.

Органът отбелязва, че пробните/пилотните проекти са били действително на цени, получени от публични търгове, като тези възложени договори не само обхващат работата по националната пътна мрежа, но са включвали дори съвсем същите участъци, каквито и договорите за експлоатация и поддръжка, изпълнени от производствения отдел (186). Според Органа пазарно ценово ниво е било следователно определено от цените на пробните/пилотните търгове за сравними договори преди 1 януари 2003 г.

Относно твърдението на норвежките власти, че резултатите, получени при пробните/пилотните търгове, не са надеждни поради значителната разлика между най-високите и най-ниските оферти, Органът изтъква, че в един публичен търг печелившата оферта представлява пазарната цена, а не обхватът на ценовите оферти. Ако това не беше така, то никога не би имало начин да се установи пазарната цена чрез публични тръжни процедури. Всъщност тезата, че пробните/пилотните договори (в резултат на публични търгове) не са показателни за пазарната цена, би означавало да се твърди, че чрез публичните търгове не се постига пазарна цена. Освен това, противно на заявеното от норвежките власти, фактът, че пробните/пилотните търгове са били обявени с друга цел, а не за получаване на информация за пазарната цена (по-конкретно с цел да бъде „обучена“ Публичната пътна администрация като възлагащ орган), или че търговете са представлявали само малко част от националната пътна мрежа, не означава, че получените тръжни цени не са представителни за пазарните цени. В това отношение Органът напомня, че неотдавна Комисията се е позовала на цени, получени от публични търгове на пазара за експлоатация и поддръжка на пътищата, като на представителни за пазарните цени (187).

Органът напомня също, че според норвежките власти пробните/пилотните договори в резултат на публични търгове са включвали впоследствие допълнителни работи. Тези допълнителни работи са били включени в цената на преходните договори и поради това са повишили цената на преходните договори. Органът отбелязва, че във всички случаи работата, която е била предмет на публични търгове и по този начин на конкуренция, не е включвала допълнителни работи, така че именно цената за тази работа представлява пазарната цена. Допълнителните работи се възлагат на този, който е спечелил публичния търг, без да стават предмет на нова тръжна процедура. Ето защо, дори допълнителните работи да са били част от причините за по-висока цена на договорите за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, това не променя оценката дали цената, невключваща допълнителни работи, представлява пазарната цена.

Както е посочено по-горе, Органът счита, че ценово ниво е било определено преди 1 януари 2003 г. от цените на пробните/пилотните търгове за сравними договори и че норвежките власти не са били в неведение, че ценовото ниво, определено от пазара, е било по-ниско от цените, на които договорите са били прехвърлени. Освен това след обявяването на първите публични търгове — след което властите трябва да са разбрали за ценовата разлика (188) — властите не са предприели стъпки за предоговаряне на преходните договори.

Независимо дали преходните договори са дали икономическо предимство в полза на Mesta AS или не, договорите представляват задължение за обществени услуги в смисъла на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП. Възнаграждението, платеното за услугите, е било поради това оценено съгласно тази разпоредба с оглед да се установи наличието на евентуална прекомерна компенсация.

1.2.4.   
  Такси за документи и регистрация

Икономическо предимство може да бъде предоставено чрез намаление на данъчната тежест на предприятието по различни начини, в това число чрез намаление на данъчната основа или пълно или частично намаление на размера на данъка, или отлагане, отменяне или дори специално разсрочване на данъчното задължение (189). Недвижимото имущество, прехвърлено от производствения отдел на Mesta AS, е било регистрирано като „промяна в името“, което ще рече, че Mesta AS печели от закрилата, предложена от регистрация в регистъра за недвижимо имущество, като същевременно е освободено от такси за документи и регистрация, които по принцип се дължат при прехвърлянето на собственост. Органът следователно счита, че Mesta AS е получило икономическо предимство, което иначе не би получило в хода на обичайната бизнес дейност. В това отношение Органът отбелязва, че фактът, че при липса на освобождаване норвежките власти биха увеличили своята първоначална вноска в брой (съответстваща на размера на таксите), не променя оценката на това, дали предоставянето на освобождаване представлява икономическо предимство за Mesta AS. Това становище съответства също на заключението на Органа по случая Entra, прието на 14 декември 2005 г. (190).

1.3.   НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ

i)   Мерки за преструктуриране и други реорганизации

Условието на наличие на държавни ресурси е изпълнено, тъй като общата сума на прогнозните разходи за преструктуриране от 1 468 милиона норвежки крони се очаква да бъде покрита чрез предоставяне на безвъзмездни средства от норвежката държава между 2003 г. и 2005 г. (от които Mesta AS е получило сума от 993,6 милиона норвежки крони). Освен това, увеличението от страна на норвежките власти на собствения капитал на Mesta AS с цел да бъдат покрити разходите за временните заплати също представлява средства, предоставени от държавата.

ii)   Внасяне на капитал и активи (т.е. машини, недвижимо имущество и договори)

От Директивата за прозрачност (191) и Насоките за държавни помощи относно капиталовото участие на публичните власти следва, че предоставянето на капитал на публични предприятия включва държавни ресурси. В съответствие с практиката на Комисията за вземане на решения Органът счита също така, че инвестициите от държавата под формата на апортни вноски (като машини, недвижимо имущество и договори) представлява прехвърляне на държавни ресурси (192).

iii)   Трансфер на преходни договори

Трансферът от страна на публичните органи на договор за предоставяне на услуги от държавен субект в замяна на постъпления за държавата на предприятие, което поема ролята на доставчик на услуги, включва държавни ресурси под формата на плащания от страна на държавата за предоставянето на услуги.

iv)   Такси за документи и регистрация

Загубата на данъчни постъпления е равностойна на изразходване на държавни ресурси под формата на бюджетни разходи. Такава държавна подкрепа може да бъде предоставена както чрез данъчни разпоредби от законодателно естество, така и чрез практиките на данъчните власти. По силата на освобождаването си от плащане на такси за документи и регистрация Mesta AS е задържало сумите, съответстващи на изплащането на съответните такси, които иначе са дължими на норвежките власти. Тъй като държавата се лишава следователно от приходи, освобождаването е свързано с прехвърляне на държавни ресурси. Това съответства на заключението на Органа по случая Entra, прието на 14 декември 2005 г. (193).

1.4.   ПОСТАВЯНЕ В ПО-БЛАГОПРИЯТНО ПОЛОЖЕНИЕ НА НЯКОИ ПРЕДПРИЯТИЯ ИЛИ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА НЯКОИ СТОКИ

Предоставянето от държавата на средства за финансиране на разходите за преструктуриране, както и всяка вноска от държавата на активи, в това число договори, на стойност, която е под пазарната стойност, поставя в по-благоприятно положение само едно дружество, а именно Mesta AS. Мерките следователно са избирателни по своя характер.

По отношение на таксите за документи и регистрация Органът счита, че циркулярните документи, издадени от Министерството на правосъдието, потвърждават, че към момента на учредяването на Mesta AS (на 1 януари 2003 г.) само сливанията са имали право да се възползват от административната практика на „принципа на континуитет“, който предвижда освобождаване от плащане на такси за документи и регистрация. В това отношение Органът напомня, че до края на юни 2005 г. първият циркулярен документ е предвиждал, че прилагането на принципа на континуитет е било ограничено до случаи на прехвърляне на собственост при сливания между дружества с ограничена отговорност. Вторият циркулярен документ разширява тази практика с разделяне и преобразуване, считано от 1 юли 2005 г.; което негласно означава, че тези операции не са подлежали на никакво освобождаване преди тази дата. Тъй като учредяването на Mesta AS е станало на 1 януари 2003 г. и операцията за учредяването на Mesta AS не може да бъде считана за сливане, освобождаванията, въведени с който и да е от двата документа, са неприложими в случая с Mesta AS.

Оттук следва, че освобождаването на Mesta AS от плащане на такси за документи и регистрация е избирателно и не е оправдано от характера, нито от логиката на системата. Това е в съответствие и със заключението по случая Entra, прието на 14 декември 2005 г. (194).

1.5.   НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА И ЕФЕКТ ВЪРХУ ТЪРГОВИЯТА МЕЖДУ ДОГОВАРЯЩИТЕ СЕ СТРАНИ

Международният характер на територията на ЕИП на пазарите за строителство, експлоатация и поддръжка на пътищата, се доказва както от факта, че норвежките оператори развиват дейност в други държави от ЕИП (като Veidekke ASA), така и от това, че международни дружества от други държави от ЕИП, освен Норвегия, действат на норвежкия пазар (като Lemminkäinen Norge AS, Skanska Norge AS, NCC Construction AS). При тези обстоятелства предоставянето на средства на един от операторите, действащи на пазара, т.е. на Mesta AS, ще укрепи и засили неговата позиция в сравнение с другите предприятия, които са разположени в Норвегия или в други държави от ЕИП и се конкурират на пазарите за строителство, експлоатация и поддръжка (195). Финансирането ще помогне на Mesta AS, наред с други неща, да предлага по-ниски ценови оферти с цел да спечели договори за строителство в конкуренция със своите конкуренти.

Въз основа на гореизложеното Органът счита, че предоставянето на финансова подкрепа за Mesta AS (под формата на предоставяне на безвъзмездни средства, надценяване на услугите или под формата на освобождаване от определен налог) ще наруши конкуренцията и ще засегне търговията.

1.6.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Въз основа на гореизложеното Органът заключава, че условията за наличие на държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП са изпълнени по отношение на държавното финансиране за всички мерки за намаляване на работната сила (т.е. ранно пенсиониране, временно запазване на пенсионните права на държавни служители и на специална пенсионна възраст, както и компенсация за заплати или алтернативни мерки). Условията за наличие на държавна помощ са изпълнени и по отношение на държавното финансиране на разходите за i) преместване и транспорт до работното място; ii) преместване на офиси/офиси за подпомагане и поддръжка и прехвърляне на архивите, направени след 1 януари 2003 г.; и iii) освобождаването на Mesta AS от плащане на такси за документи и регистрация. Накрая Органът констатира, че независимо дали преходните договори са дали икономическо предимство в полза на Mesta AS или не, договорите представляват задължение за обществени услуги в смисъла на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП.

2.   ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ

В съответствие с част I, член 1, параграф 3 от протокол 3 от Споразумението за надзор и съд, „надзорният орган на ЕАСТ се уведомява своевременно за всякакви планове за предоставяне или изменение на помощ, за да му се даде възможност да изрази своите коментари. [...]. Въпросната държава не прилага предложените мерки, докато процедурата не доведе до окончателно решение“.

Норвежките власти не са уведомили Органа преди мерките, предприети във връзка с прехвърлянето на дейностите от производствения отдел на Mesta AS. Поради тази причина норвежките власти не са спазили своето задължение за уведомление в съответствие с част I, член 1, параграф 3 от протокол 3 от Споразумението за надзор и съд. Държавната помощ, предоставена във връзка с мерките, предприети при прехвърлянето на дейностите от производствения отдел на Mesta AS, представлява следователно неправомерна помощ в смисъла на част II, член 1, буква е) от протокол 3 от Споразумението за надзор и съд.

3.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА

3.1.   МЕРКИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И РЕОРГАНИЗАЦИЯ

По отношение на мерките за преструктуриране и реорганизация, необходими с цел създаването на Mesta AS като действащо предприятие, а именно ранно пенсиониране, временно запазване на пенсионните права на държавни служители и на специална пенсионна възраст, както и компенсация за заплати (или алтернативни мерки), изключението, установено в член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП относно съвместимостта на помощта за насърчаване на развитието на определени икономически дейности или на определени икономически области, е приложимо.

В досегашната си практика по вземане на решения Комисията последователно е приемала, че освобождаването от финансови тежести, породени от структурните недостатъци на едно дружество, които се дължат на предишния му статут на държавен субект, включително пенсионни права и мерки, свързани с намаляване на работната сила, може да бъде обявено за съвместимо, когато тези разходи се правят в условията на либерализиране на даден сектор и на отваряне на сектора за конкуренция (196). Заключенията на Комисията в това отношение се дължат на факта, че държавното финансиране за мерки за преструктуриране и реорганизация е било свързано с премахване на пречките пред излизането на пазара и че финансовото натоварване от съответните структурни недостатъци ще окаже въздействие върху конкурентоспособността на дружеството, след като пазарът бъде отворен за конкуренция.

Органът отбелязва, че в настоящия случай реформирането на предишния държавен субект „производствен отдел“ и превръщането му в ефикасно дружество предполага, че прехвърлянето на неговия персонал в новото дружество представлява неотделим елемент от либерализирането на националния пазар за пътищата. В действителност либерализирането не би могло да бъде извършено без достатъчен персонал в дружеството. Въпросните мерки имат преходен характер и са били въведени отчасти, за да насърчат служителите да се прехвърлят в Mesta AS и да се откажат от статута си на държавни служители, и отчасти за да се улесни намаляването на работната сила, необходимо за гарантиране на жизнеспособността на едно търговско предприятие.

Въпреки че пазарът за експлоатация и поддръжка на пътищата е бил отворен за конкуренция (напр. по отношение на общинските пътища), производственият отдел не е бил на пазара, тъй като той е извършвал само вътрешни услуги на държавата във връзка с националната пътна мрежа. По този начин специалният статут на служителите на Публичната пътна администрация е бил следователно предоставен в рамка, която не е била изложена на конкуренция (197).

Органът счита, че държавното финансиране за съответните мерки е в общ интерес. Преходните мерки са дали възможност за отваряне към конкуренцията на държавния сегмент от пазара на пътни услуги. В резултат на освобождаването на Mesta AS от допълнителните разходи, които дружеството е трябвало да направи в качеството си на поело предишен държавен отдел, Mesta AS ще може да действа свободно при предлагането на услуги за строителство, експлоатация и поддръжка на пътищата и да се приспособи съответно към пазара. Дружеството ще бъде следователно освободено от една бариера пред излизането му на пазара. Общо взето, превръщането на предишен монополен доставчик на услуги за националната пътна мрежа (т.е. на производствения отдел) в частно дружество (Mesta AS), към което се прилага същата правна рамка, каквато и към другите частни оператори в Норвегия, е в дългосрочен благотворно план за крайните потребители. Информацията, представена от норвежките власти, показва, че конкуренцията на съответния пазар се е увеличила и следователно е довела до по-ниски цени за експлоатацията и поддръжката на пътищата, като по този начин е облагодетелствала данъкоплатците и икономиката като цяло.

Органът счита също, че държавната помощ е подходящият инструмент за това. Тъй като замисълът не е бил производственият отдел да бъде търговски субект, действащ на отворения пазар, той е бил в състояние да поеме по-високите разходи за пенсии, свързани с държавните служители, без да понася значително икономическо неудобство. Когато обаче пазарът е бил отворен за доставчици на услуги за националната пътна мрежа и при тези условия предишният държавен отдел е бил превърнат в търговско дружество, разходите за неговата работна сила е трябвало да бъдат съобразени с тези на конкурентите му. В този контекст държавната помощ е подходящ инструмент за освобождаване на търговското дружество от разходите, направени при реорганизацията на предишния държавен отдел. По отношение на стимулиращия ефект и необходимостта Органът отбелязва, че при липса на държавно финансиране разходите на Mesta AS няма да съответстват на тези на конкурентите му и за дружеството ще бъде трудно да се конкурира с качеството на предоставяните услуги. Държавната помощ е следователно необходима и стимулиращият ефект е постигнат.

В това отношение Комисията отбелязва, че в сравнение с първоначално прехвърления персонал (от 4 750 служители) през 2003 г., работната сила е била постепенно намалена до 3 296 през 2005 г. и по-нататък до 3 237 през 2006 г., за да стигне до 3 032 души през 2007 г. (198). Това значи, че мерките са имали желаното въздействие.

Накрая, държавното финансиране за съответните мерки е пропорционално, тъй като е ограничено до допълнителните разходи, надхвърлящи тези, които Mesta AS е трябвало да направи (средно взето) за служители, наети при условията на частния пазар.

Що се отнася обаче до държавното финансиране на останалите разходи за преустройство и реорганизация, т.е. свързаните с преместването, транспорта до работното място, преместването на офиси/офиси за подпомагане и прехвърлянето на архивите към датата на учредяване на Mesta AS, Органът не можа да открие елементи, показващи, че тези мерки са свързани с тежестта, поета когато пазарът е бил още затворен. Напротив, мерките са свързани с разходи, които обикновено се правят, когато дружествата започват нова дейност, така че поемането на тези разходи няма да засегне конкурентоспособността на Mesta AS на пазара в сравнение с всички останали дружества. Тъй като няма друга разпоредба, въз основа на която Органът да счете мерките, включващи оперативна помощ, за съвместими, Органът заключава, че тези мерки (т.е. преместване, транспорт до работното място, преместване на офиси/офиси за подпомагане и прехвърляне на архивите) не са съвместими с действието на Споразумението за ЕИП.

3.2.   ПРЕХОДНИ ДОГОВОРИ

i)   Договори за строителство

Органът счита, че доколкото цените, на които договорите за строителство са били прехвърлени на Mesta AS, са надвишавали пазарната цена и поради това са представлявали държавна помощ, тази помощ е съвместима с действието на Споразумението за ЕИП. Това заключение се основава на факта, че алтернативата за получаване на пазарни цени чрез обявяване на публични търгове за недовършени строителни работи не е практическо решение. Това би наложило спиране на недовършената работа, която да бъде евентуално поета от други изпълнители, но това не само би направило общия проект значително по-скъп, но може да доведе и до съществени закъснения. Второ, известен брой подизпълнители са били наети от пътната администрация за изпълнение на части от продължаващи проекти за строителство. Ако бъдат обявени публични търгове, договорите с тези подизпълнители трябва да бъдат прекратени, което ще доведе до още по-големи разходи. Трето, всички проекти за строителство са били с доста ограничена продължителност и сроковете на всички се очаква да изтекат най-късно до две години.

Поради всички тези причини, взети в своята съвкупност, Органът счита, че ограниченият размер на потенциалната държавна помощ, чието наличие е свързано с цените на договорите за строителство, прехвърлени на Mesta AS, е съвместим с действието на Споразумението за ЕИП в съответствие с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

ii)   Договори за експлоатация и поддръжка

Норвежките власти заявяват, че мерките в полза на Mesta AS представляват компенсация за разходите, които Mesta AS е трябвало да направи поради задълженията за обществени услуги, наложени му в съответствие с член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП.

От Насоките за държавни помощи относно компенсацията за обществени услуги, за държавната собственост на предприятията и помощта за публичните предприятия („Насоките относно компенсацията за обществени услуги“) се вижда, че за да може компенсацията за обществени услуги да бъде обявена за съвместима със Споразумението за ЕИП, задължението за обществени услуги трябва i) да бъде истинско и ясно определено; ii) възложено чрез инструмент, уточняващ задължението за обществени услуги; и iii) размерът на компенсацията не може да надвишава необходимото за покриване на разходите, направени при изпълнение на задължението за обществена услуга (т.е. тя трябва да бъде пропорционална), като се вземат предвид съответните постъпления и разумна печалба при изпълнението на това задължение (199).

Както се подчертава още веднъж и в Насоките относно компенсацията за обществени услуги, Органът напомня, че държавите от ЕАСТ разполагат със значителни възможности за собствена преценка относно естеството на услугите, категоризирани като услуги от общ икономически интерес (200).

Органът счита, че на Mesta AS са били възложени истински и ясно определени задължения за обществени услуги, което е станало чрез инструмент, уточняващ съответните задължения.

Органът отбелязва, че преходните договори за експлоатация и поддръжка са били възложени на Mesta AS за ограничен период от време, с цел да се гарантира, че след отварянето на пазара за експлоатация и поддръжка (на националната пътна мрежа) за конкуренция, дейностите ще бъдат извършвани по начин, който ще позволи на Публичната пътна администрация да запази достатъчен контрол върху безопасността на движението по пътищата. Задълженията, възложени на Mesta AS, са ясно определени и описани в Доклада за стандартизацията, издаден от Публичната пътна администрация, чрез конкретни изисквания към равнището на стандартите и/или дейностите във връзка със задачата за предоставяне на обществена услуга. Експлоатацията и поддръжката на националната пътна мрежа е правомерна задача за предоставяне на обществени услуги на държавата и е в съответствие с практиката на Комисията за вземане на решения относно поддръжката на пътищата и тунелите като задължения за предоставяне на обществена услуга (201). Освен това в настоящия случай задълженията за обществени услуги са възложени само за преходния период (до 2006 г.), с цел да се гарантира, че Публичната пътна администрация си запазва необходимото равнище на контрол върху безопасността на движението по пътищата, като по този начин се потвърждава връзката между задачата за предоставяне на обществени услуги и отговорността за контрол на Публичната пътна администрация. Накрая, задължението за изпълнение на работата по експлоатация и поддръжка в съответствие със стандартите е било възложено на Mesta AS чрез клауза във всеки договор между Mesta AS и държавата (в качеството си на Публична пътна администрация) (202).

Във връзка с размера на компенсацията общото правило в Насоките относно компенсацията за обществени услуги е, че размерът на компенсацията не може да надвишава необходимото за покриване на разходите, направени при изпълнение на задълженията за обществени услуги, като се вземе предвид разумна печалба при изпълнението на тези задължения.

В това отношение Насоките относно компенсацията за обществени услуги изискват да се вземат предвид само разходите, свързани със задължението за обществени услуги, и да се направи разграничение на разходите между услугите от общ икономически интерес и всички останали дейности. Освен това може да се вземат предвид разходите за инвестиции, когато такива са необходими за изпълнение на задължението за обществени услуги.

Въз основа на предоставената информация Органът счита, че тъй като Mesta AS е имало отделни сметки за преходните договори за експлоатация и поддръжка, разходите, направени за предоставяне на обществени услуги са били правилно разпределени. Освен това фактът, че Mesta AS е разпределило капитални инвестиции пропорционално на приходите, получени от такива договори, е също в съответствие с правилата, установени в Насоките относно компенсацията за обществени услуги. Въз основа на гореизложеното Органът счита, чу 100-процентовото финансиране за покриване на разходите за предоставянето на обществени услуги от страна на Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка е в съответствие с Насоките относно компенсацията за обществени услуги.

Във връзка с определянето на разумна печалба Насоките относно компенсацията за обществени услуги предвиждат, че нормата на възвръщаемост, действително постигната от доставчика на обществени услуги, не трябва да надвишава средната норма на възвръщаемост за съответния сектор през последните години. С други думи, равнището на нормата на възвръщаемост, действително постигната от Mesta AS, трябва да бъде сравнена със съответното мерило или с общия знаменател в сектора.

Органът проучи „референтната норма на възвръщаемост“ от 8,42 %, представена от норвежките власти (долната таблица) като мерило за нормата на възвръщаемост в сектора за експлоатация и поддръжка. Органът е на мнение, че компонентите на референтната норма на възвръщаемост се основават на пазарно ориентирани елементи. Първо, Органът взе предвид, че бета-стойността 1 е средната бета-стойност за 15 други дружества в сектора за експлоатация и поддръжка. Второ, пазарният процент на рисковата премия от 5 % е в обхвата, използван от други оператори на този пазар (между 3 и 6 %), и в обхвата на рисковата премия, използван от PWC в отчет от 2008 г. за Mesta AS. Трето, нормата на възвръщаемост се основава на същата методика, на която и нормата на възвръщаемост от 6,7 %, изисквана от държавата при общите ѝ инвестиции в Mesta AS (в това число както строителната дейност, така и дейността по експлоатация и поддръжка). Четвърто, бета-стойността представлява средна стойност, изчислена за периода от 2002 г. до 2007 г., през който обществените услуги са били предоставени от Mesta AS.

Компоненти на референтната норма на възвръщаемост

Среднопретеглена цена на капитала (WACC)

| Безрискова лихва (203) преди данъчно облагане | 3,85 % |
| --- | --- |
| Пазарен процент на рисковата премия (204) | 5,00 % |
| Общ капитал бета | 0,90 |
| Нетни задължения/собствен капитал |
| Собствен капитал бета | 1 |
| Цена на собствения капитал след данъчно облагане | 8,85 % |
| Цена на външния капитал |
| Безрискова лихва преди данъчно облагане | 3,85 % |
| Премия за кредити | 2,50 % |
| Цена на външния капитал преди данъчно облагане | 6,35 % |
| Данъчна ставка | 28 % |
| Цена на външния капитал след данъчно облагане | 4,57 % |
| Среднопретеглена цена на капитала (WACC) |
| Цена на собствения капитал | 8,85 % |
| Процент на собствения капитал | 90 % |
| Среднопретеглена цена на собствения капитал след данъчно облагане | 8,00 % |
| Цена на външния капитал след данъчно облагане | 4,6 % |
| Дял на външния капитал | 10 % |
| Среднопретеглена цена на външния капитал след данъчно облагане | 0,5 % |
| Среднопретеглена цена на общия капитал след данъчно облагане | 8,42 % |

Безрискова лихва (203) преди данъчно облагане

3,85 %

Пазарен процент на рисковата премия (204)

5,00 %

Общ капитал бета

0,90

Нетни задължения/собствен капитал

Собствен капитал бета

1

Цена на собствения капитал след данъчно облагане

8,85 %

Цена на външния капитал

Безрискова лихва преди данъчно облагане

3,85 %

Премия за кредити

2,50 %

Цена на външния капитал преди данъчно облагане

6,35 %

Данъчна ставка

28 %

Цена на външния капитал след данъчно облагане

4,57 %

Среднопретеглена цена на капитала (WACC)

Цена на собствения капитал

8,85 %

Процент на собствения капитал

90 %

Среднопретеглена цена на собствения капитал след данъчно облагане

8,00 %

Цена на външния капитал след данъчно облагане

4,6 %

Дял на външния капитал

10 %

Среднопретеглена цена на външния капитал след данъчно облагане

0,5 %

Среднопретеглена цена на общия капитал след данъчно облагане

8,42 %

Референтната норма на възвръщаемост от 8,42 % е на базата на бета-стойност 1, определена с позоваване на:

| — | наблюдения на бета-стойността през период от 40 месеца (2002—2007 г.) на 15 сравними дружества (като Veidekke ASA, Skanska AB-B SHS, PEAB AB) (205), |
| --- | --- |

—

наблюдения на бета-стойността през период от 40 месеца (2002—2007 г.) на 15 сравними дружества (като Veidekke ASA, Skanska AB-B SHS, PEAB AB) (205),

| — | нормата на възвръщаемост е определена на базата на показателя „All Country World Index“ на Morgan Stanley (206), |
| --- | --- |

—

нормата на възвръщаемост е определена на базата на показателя „All Country World Index“ на Morgan Stanley (206),

| — | процентът на собствения капитал е счетен за съответстващ на средната стойност за отрасъла (на базата на 15 сравними дружества) (207). |
| --- | --- |

—

процентът на собствения капитал е счетен за съответстващ на средната стойност за отрасъла (на базата на 15 сравними дружества) (207).

Сравнението между действителната норма на възвръщаемост, постигната от Mesta AS, и референтната норма на възвръщаемост (от 8,42 %) за периода 2003—2006 г. (вж. долната таблица) показва, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация в размер на 66,4 милиона норвежки крони. Поради тази причина Органът е на мнение, че тази сума трябва да бъде считана като прекомерна компенсация в смисъла на Насоките относно компенсацията за обществени услуги. Органът отбелязва, че при изчислението на тази сума на прекомерна компенсация е била взета вече предвид възможността Mesta AS (в съответствие с Насоките относно компенсацията за обществени услуги) да пренесе прекомерната компенсация (208), получена през една година, за следващата година.

Норма на възвръщаемост

| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mesta AS: норма на възвръщаемост | 10,86 % | 6,15 % | 9,98 % | 14,5 % | |
| Референтна норма на възвръщаемост | 8,42 % | 8,42 % | 8,42 % | 8,42 % | |
| Превишаване на възвръщаемостта | 2,44 % | –2,27 % | 1,56 % | 6,08 % | |
| Превишаване на възвръщаемостта (в милиони норвежки крони) | 44,8 | –46,4 | 22,5 | 45,5 | 66,4 |

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Общо

Mesta AS: норма на възвръщаемост

10,86 %

6,15 %

9,98 %

14,5 %

Референтна норма на възвръщаемост

8,42 %

8,42 %

8,42 %

8,42 %

Превишаване на възвръщаемостта

2,44 %

–2,27 %

1,56 %

6,08 %

Превишаване на възвръщаемостта (в милиони норвежки крони)

44,8

–46,4

22,5

45,5

66,4

Въз основа на гореизложеното Органът счита, че условията на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП са изпълнени по отношение на съществуването на задължение за обществени услуги и неговото възлагане във връзка с преходните договори за експлоатация и поддръжка. Тъй като обаче Mesta AS е получило прекомерна компенсация от 66,4 милиона норвежки крони, Органът заключава, че компенсацията за Mesta AS на задълженията за обществени услуги не е пропорционална и че следователно този размер на прекомерна компенсация е несъвместим с член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП.

3.3.   ТАКСИ ЗА ДОКУМЕНТИ И РЕГИСТРАЦИЯ

По отношение на държавната помощ, предоставена в резултат на освобождаването от плащане на такси за документи и регистрация в полза на Mesta AS, норвежките власти не са заявили, че тази помощ е съвместима с действието на Споразумението за ЕИП. Въпреки това Органът разгледа възможностите тази помощ да бъде счетена за съвместима. Органът отбелязва първо, че нито едно от изключенията в член 61, параграф 2 от Споразумението за ЕИП не е приложимо, тъй като въпросната помощ не е насочена към целите, изброени в тези разпоредби. Освобождаването от такси за документи и регистрация не е помощ със социален характер, предоставена на отделни потребители, нито помощ за обезщетяване от вредите, причинени от природни бедствия или извънредни събития. Второ, една мярка за помощ може да бъде считана като съвместима в съответствие с член 61, параграф 3, буква а) от Споразумението за ЕИП, когато е предназначена за подпомагане на икономическото развитие на области, в които жизненото равнище е ненормално ниско или в които е налице тежка безработица. Тъй като обаче в норвежката регионална карта за помощи не са посочени такива области, тази разпоредба е неприложима. Трето, изключението съгласно член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП е неприложимо, тъй като въпросната помощ не е предназначена за подпомагане на значим проект от общ европейски интерес, нито за преодоляване на сериозно сътресение на икономиката на Норвегия. Накрая, Органът не е намерил причина да счита, че изключението, установено в член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, което предвижда, че държавната помощ може да бъде считана за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, когато улеснява развитието на някои икономически дейности или на някои икономически области, при положение че тя не влошава условията на търговския обмен до степен, която противоречи на общия интерес, е приложимо към въпросната помощ.

Тъй като нито едно от заключенията не е приложимо, Органът е счел, че помощта, предоставена чрез освобождаване от такси за документи и регистрация, е несъвместима с действието на Споразумението за ЕИП. Това заключение на Органа е в съответствие със становището в решението, прието на 14 декември 2005 г., в което Органът също е счел, че освобождаването от такси за документи и регистрация е несъвместимо с действието на Споразумението за ЕИП (209).

4.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Въз основа на изложената по-горе оценка Органът е на мнение, че мерките за преструктуриране, състоящи се в ранно пенсиониране, запазване на пенсионните права на държавни служители и на специалната пенсионна възраст, както и в компенсация за заплати (или алтернативни мерки) представляват предоставяне на държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, която е съвместима въз основа на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

Поради изложените по-горе причини Органът счита, че държавната помощ в полза на Mesta AS за следните мерки е несъвместима със Споразумението за ЕИП:

| i) | разходи за преместване и транспорт до работното място; |
| --- | --- |

i)

разходи за преместване и транспорт до работното място;

| ii) | разходи за преместване на офиси/офиси за подпомагане и прехвърляне на архивите, направени след 1 януари 2003 г.; |
| --- | --- |

ii)

разходи за преместване на офиси/офиси за подпомагане и прехвърляне на архивите, направени след 1 януари 2003 г.;

| iii) | освобождаване на Mesta AS от такси за документи и регистрация; и |
| --- | --- |

iii)

освобождаване на Mesta AS от такси за документи и регистрация; и

| iv) | прекомерна компенсация във връзка с предоставянето на обществени услуги от страна на Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка в размер на 66,4 милиона норвежки крони. |
| --- | --- |

iv)

прекомерна компенсация във връзка с предоставянето на обществени услуги от страна на Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка в размер на 66,4 милиона норвежки крони.

Тъй като Органът не е бил уведомен за тези мерки, тази помощ представлява неправомерна помощ в смисъла на част II, член 1, буква е) от протокол 3 към Споразумението за надзор и съд. От част II, член 14, от протокол 3 към Споразумението за надзор и съд следва, че Органът трябва да реши, че неправомерната помощ, която е несъвместима с правилата за държавна помощ съгласно Споразумението за ЕИП, трябва да бъде възстановена от бенефициерите.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ във връзка с ранното пенсиониране, запазването на пенсионните права на държавни служители и на специалната пенсионна възраст, както и с компенсацията за заплати (или алтернативни мерки) в полза на Mesta AS e съвместима с действието на Споразумението за ЕИП.

Държавната помощ в полза на Mesta AS във връзка с i) разходите за преместване и транспорт до работното място; ii) разходите за преместване на офиси/офиси за подпомагане и прехвърляне на архивите, направени след 1 януари 2003 г.; iii) освобождаването на Mesta AS от плащане на такси за документи и регистрация; и iv) прекомерната компенсация от 66,4 милиона норвежки крони във връзка с предоставянето на обществени услуги от страна на Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка, не е съвместима с действието на Споразумението за ЕИП.

Член 2

Норвежките власти предприемат всички необходими мерки за възстановяване от Mesta AS на помощта, посочена в член 1, параграф 2 и неправомерно предоставена на Mesta AS.

Член 3

Възстановяването се изпълнява без забавяне и в съответствие с процедурите на националното законодателство, при условие че те позволяват незабавно и ефективно изпълнение на решението. Помощта, която трябва да бъде възстановена, включва лихва и сложна лихва, начислени от датата, на която помощта е била на разположение на Mesta AS, до датата на нейното възстановяване. Лихвата се изчислява въз основа на членове 9 и 11 от Решение No 195/04/COL на Надзорния орган на ЕАСТ.

Член 4

Норвежките власти уведомяват Надзорния орган на ЕАСТ в срок от два месеца от уведомлението за настоящото решение относно мерките, предприети за съобразяване с него.

Член 5

Адресат на настоящото решение е Кралство Норвегия.

Член 6

Само текстът на английски език е автентичен.

Съставено в Брюксел на 7 октомври 2009 година.

За Надзорния орган на ЕАСТ

Rakel SURLIEN

Член на колегията

Kurt JAEGER

Член на колегията

---

(1)  Наричан по-долу „Органа“.

1

(2)  Наричано по-долу „Споразумението за ЕИП“.

2

(3)  Наричано по-долу „Споразумението за надзор и съд“.

3

(4)  Наричан по-долу „Протокол 3“.

4

(5)  Насоки относно прилагането и тълкуването на членове 61 и 62 от Споразумението за ЕИП и член 1 от Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд, приети и издадени от Органа на 19 януари 1994 г., публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (наричан по-долу ОВ) L 231, 3.9.1994 г., стр. 1, и притурка за ЕИП No 32, 3.9.1994 г., стр. 1. Наричани по-долу „Насоки за държавни помощи“. Актуализираната версия на Насоките за държавни помощи е публикувана на уебсайта на Органа: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines.

5

Официален вестник на Европейския съюз

(6)  Решение No 195/04/COL от 14 юли 2004 г., публикувано в ОВ L 139, 25.5.2006 г., стр. 37, и притурка за ЕИП No 26, 25.5.2006 г., стр. 1. Консолидираната версия на това решение може да бъде намерена на уебсайта на Органа: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts.

6

(7)  Публикувано в ОВ C 310, 20.12.2007 г., стр. 5 и притурка за ЕИП No 61, 20.12.2007 г.

7

(8)  Превод от „Statens vegvesen“.

8

(9)  За повече информация относно тази кореспонденция се прави позоваване на Решение No 350/07/COL за откриване на официалната процедура по разследване, резюме от което е публикувано в ОВ C 310, 20.12.2007 г., стр. 5 и притурка за ЕИП No 61, 20.12.2007 г. Пълният текст на решението е публикуван на уебсайта на Органа: www.eftasurv.int

9

(10)  Подробности за публикацията са цитирани в горната бележка под линия.

10

(11)  Приложения към писмото: заведени под No 523838—523841.

11

(12)  Първото предложение в тази връзка е било включено в St.prp. No 1 Tillegg No 4 (2001—2002 г.). Предложението беше развито по-подробно в St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.) под надслов „Om omdanning av Statens vegvesens produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap“ относно прехвърлянето на производствените дейности в рамките на Публичната пътна администрация на дружество държавна собственост.

12

(13)  Раздел 2 на Ot.prp. No 6 (2002—2003 г.) под надслов „Om lov om omdanning av Statens vegvesens produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap“ относно прехвърлянето на производствените дейности в рамките на Публичната пътна администрация на притежавано от държавата дружество с ограничена отговорност.

13

(14)  Около 250 служители трябва да останат в държавната администрация, вж. раздел 4.2 от St. prp. No 1 Tillegg nr, (2002—2003 г.).

14

(15)  Писмо на Министерството на търговията и промишлеността от 28.8.2009 г. (заведено под No 528656).

15

(16)  Раздел 4.2 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.), където се говори за намаление до 3 600 души още през 2003 г., но откъдето се вижда също така, че общото намаление ще бъде около 1 700 (чрез използване на ранно пенсиониране за около 1 000 души; специална пенсионна възраст за около 275 души; и компенсация на заплати, предложена на около 450 души).

16

(17)  Пенсия за държавен служител е превод на „tjenestepensjonsordning“.

17

(18)  Преведено от „Opprettholdelse av særaldersgrense“.

18

(19)  Раздел 5 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

19

(20)  Превод на „Ventelønn“.

20

Ventelønn

(21)  Раздел 5.1 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

21

(22)  Раздел 5 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

22

(23)  Mesta AS е получило 357 милиона норвежки крони за 2003 г.; 356,5 милиона норвежки крони за 2004 г.; и 280 милиона норвежки крони за 2005 г., вж. St.prp. No 1 (2005—2006 г.). Навсякъде сумата от 993,5 милиона норвежки крони е коригирана от норвежките власти на 993,6 милиона норвежки крони.

23

(24)  St.prp. No 1 (2008—2009 г.).

24

(25)  Властите се позовават на факта, че Mesta AS се е оказало по-печелившо, отколкото се е очаквало през първите три години след учредяването му; вж. Бяла книга на парламента; „Stortingsmelding No 13 (2006—2007 г.)“.

25

(26)  Закон No 84 от 13.12.2002 г. („lov om omdanning av Statens vegvesens produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap“).

26

(27)  Резюме от срещата между норвежките власти и синдикатите на 4.6.2002 г. (заведено под No 455878).

27

(28)  Те фигурират също в St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

28

(29)  Раздел 1.4 от писмо на Министерството на търговията и промишлеността от 28.8.2009 г. (заведено под No 528656).

29

(30)  Правата на държавните служители са изложени в Закона за държавните служители „Lov 4. mars 1983 om statens tjenestemenn“.

30

(31)  Закон за Държавния пенсионен фонд; „Lov 28. juli 1949 No 26 om Statens Pensjonskasse“.

31

(32)  Закон за специалната пенсионна възраст; „Lov 21. desember 1956 No 1 om aldersgrenser for offentlige tjenestemenn m. fl.“, който е в сила само за членове на SPK. Законът е станал приложим за някои категории работни места в производствения отдел („1 116 Spesialarbeider, 1 117 Fagarbeider, 1 119 Formann, 1 122 Førstekokk, 1 130 Renholdsbetjent, 1 203 Fagarbeider med fagbrev и 1 081 Sjåfør“) с решение на парламента от 14.12.1995 г. по време на обсъжданията на St.prp. No 38 (1994—1995 г.).

32

(33)  Раздел 1.3 от писмо на Министерството на търговията и промишлеността от 28.8.2009 г. (заведено под No 528656).

33

(34)  Въпреки че обхватът на това право не е изцяло изяснен, вж. действащия тогава предишен закон за защита на служителите; „Lov 4. februar 1977 No 4 om arbeidervern og arbeidsmiljø“.

34

(35)  Закон за защита на служителите; „Lov 4. februar 1977 No 4 om arbeidervern og arbeidsmiljø“, раздел 73B.

35

(36)  Раздел 4.1 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.), повторено и в раздел 1.3 от писмо на Министерството на труда и промишлеността от 28.8.2009 г. (заведено под No 528656).

36

(37)  Норвежките власти обясниха, че ако Mesta AS реши да запази пенсионните права на държавни служители след 2007 г., дружеството трябва да покрие самò разходите и че държавата няма да възстанови на дружеството тези разходи.

37

(38)  Въпреки че такова членство по принцип не е възможно за служители, които не са на държавна работа, норвежките власти са наредили на SPK да направи дерогация от този принцип въз основа на разпоредба в закона за Държавния пенсионен фонд („Lov 28. juli 1949 No 26 om Statens Pensjonskasse“). В заявлението на Mesta за членство не е имало позоваване на описания по-горе срок.

38

(39)  Раздел 5 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.). Първоначалната сума не е била предвидена като постоянна, тъй като параметрите за изплащаната годишна пенсионна премия (която се оценява от SPK като процент от осигурителния доход) варират. Елементите, влияещи на равнището на премията, са премийната ставка и вноските на работодателите в Националния осигурителен институт.

39

(40)  St.prp. No 1 (2007—2008 г.) стр. 161.

40

(41)  Споразумението за специална пенсионна възраст ще остане следователно в сила до края на 2012 г.

41

(42)  Раздел 5 от St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

42

(43)  St.prp. No 1 (2007—2008 г.) стр. 161.

43

(44)  St.prp. No 1 (2002—2003 г.).

44

(45)  Раздел 4.3 от St.prp. No 1 (2002—2003 г.).

45

(46)  Раздел 5 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

46

(47)  St.prp. No 1 (2007—2008 г.) стр. 161.

47

(48)  St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

48

(49)  Раздел 5 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

49

(50)  St.prp. No 1 (2007—2008 г.) стр. 161.

50

(51)  Например когато се наема стая през седмицата.

51

(52)  С изключение на архивите, които са включени в обхвата на отделно разходно перо по-долу.

52

(53)  Норвежките власти актуализираха обяснението, дадено в тази връзка в решението за откриване. Противно на заявеното в решението за откриване, това перо не включва площадките, притежавани от производствения отдел и прехвърлени на Mesta AS, а само работното оборудване, оставено на строителните площадки в националната пътна мрежа.

53

(54)  Идентификацията на негодните машини и друго оборудване е извършена от машинния отдел на Mesta AS под надзора на директора, отговарящ за логистиката и покупките. Одиторът на Mesta е потвърдил, че използването на средствата е било в съответствие с вътрешните указания (които се основават на подготвителни работи по законодателството, като St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

54

(55)  Вж. приложение 3 към писмото на норвежките власти от 6.7.2009 г. (заведено под No 523766).

55

(56)  Вж. приложение 3 към писмото на норвежките власти от 6.10.2006 г. (заведено под No 392699 и 392700).

56

(57)  От 13.12.2002 г. („lov 13. desember 2002 om omdanning av Statens vegvesens produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap“).

57

(58)  Закон за държавните служители („lov 4. mars 1983 om statens tjenestemenn“).

58

(59)  Вж. раздел 4.4 от St. prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.). Норвежките власти обясниха, че макар държавата да отговаря за изплащане на компенсацията за заплати пряко на имащите това право физически лица, тя иска тези разходи да бъдат възстановени от Mesta AS, което на свой ред е получило финансиране от държавата под формата на собствен капитал за покриване на тези разходи.

59

(60)  Норвежките власти обясниха, че са направили грешка, когато първоначално са заявили, че сумата, предоставена за покриване на разходите, е 512 милиона норвежки крони, вж. раздел 2.2 (v) от част I от решението за откриване.

60

(61)  Раздел 3.2.2.8 от отчета, представен от норвежките власти през октомври 2002 г. под надслов: „Оценка на стойността“, изготвен от Ernst & Young.

61

(62)  Прилагането на алтернативните мерки също е включвало различни видове административни разходи.

62

(63)  Оригиналното заглавие на отчета е „Åpningsbalanse“.

63

(64)  „Regnskapsloven“

64

(65)  Това включва вземане предвид на разликите по отношение на периодите на амортизация и прилагането на данъка добавена стойност.

65

(66)  Оригиналното заглавие на отчета е „Åpningsbalanse“.

66

(67)  Стр. 11 от отчета.

67

Оригиналното заглавие на отчета е „Åpningsbalanse Supplering: Verdivurdering av eiendeler“.

(68)  Този подход следователно се е основавал на оценката на отделни активи.

68

(69)  Въз основа на обясненията, представени от Ernst & Young съгласно електронно писмо от 11.11.2008 г. (заведено под No 512771).

69

(70)  Тази стойност взема предвид планираните продажби. Ако планираните продажби не се вземат предвид, стойността ще бъде 420 милиона, 486 милиона и 240 милиона норвежки крони. Проверени са 100 от общо 375 имуществени обекта.

70

(71)  Корекции са били направени за имуществени обекти, които са били приети за собственост на Публичната пътна администрация, но които не са били отдадени под наем — и обратното.

71

(72)  Ernst & Young потвърдиха, че стойността на недвижимото имущество, избрано за прехвърляне, отговаря на 331 милиона норвежки крони.

72

(73)  Превод от надслова на норвежки език „Verdivurdering“.

73

(74)  „Sysselsatt kapital“.

74

(75)  Отчетът за дисконтирания паричен поток се основава на предпоставката, че работната сила се намалява.

75

(76)  Тя се състои от безрискова ставка от 6 % преди данъчно облагане или 4,2 % след данъците (от 28 %), рискова премия след данъците от 2,1 % (0,35 % от 6 %) и корекция за премия за загуба по задълженията от 0,4 %. Изчислена е на базата на „модела за оценяване на капиталовите активи“ (МОКА): Очаквана възвръщаемост на активите (R) = безрискова лихвена ставка (r) плюс Бета (β) на актива (b) × {очаквана възвръщаемост на пазарния портфейл – безрискова лихвена ставка (r)}.

76

(77)  Т.е. нетната стойност на активите.

77

(78)  „Lov 13. juni 1997 No 44 om aksjeselskaper“, раздел 2-6(1)(4). Ernst & Young заявиха, че „Da samlet verdi var estimert til NOK 600m, var det basert på Aksjelovens krav om at egenkapitalen ikke kan oppføres med en samlet verdi som overstiger verdien av virksomheten totalt sett, ansett nødvendig å foreta en nedjustering av verdien av de tilførte eiendeler.“; регистрирано под No 512771.

78

(79)  Ernst & Young обясниха, че разликата между 619 и 600 милиона се счита за несъществена; заведено под No 512771.

79

(80)  Състояща се от 747 милиона норвежки крони машини, 331 милиона норвежки крони недвижимо имущество и 59 милиона норвежки крони други активи.

80

(81)  От 12 декември 2002 г. под надслов „Оценка на предложение за оценка на стойността и началното салдо“. Въпреки че Deloitte & Touche са изразили известна загриженост за оценката на стойността на дисконтирания паричен поток, дружеството е стигнало до заключение, че тя е най-добрата възможна оценка на стойността на активите и че може да се използва за коригиране надолу на оперативните активи.

81

(82)  Освен машините и недвижимото имущество, останалите активи са възлизали на 102 милиона норвежки крони.

82

(83)  Вътрешните указания са били под надслов „Oppgave-og rollefordeling, avtaleformer mellom myndighet og produksjon“.

83

(84)  Съгласно обясненията, дадени от норвежките власти за тълкуването на раздели 2 и 5 от вътрешните указания.

84

(85)  Това изискване е подкрепено, между другото, от раздели 3.3 и 8 от вътрешните указания.

85

(86)  Освен това, за разлика от заявеното в решението за откриване, не е имало механизъм за последваща корекция.

86

(87)  Тези 102 договора са били определени на базата на 67 договора за експлоатация и поддръжка между производствения отдел и Публичната пътна администрация.

87

(88)  Вж. подраздел „В“ в раздел 2.4 от решението за откриване.

88

(89)  Разликата се дължи на включването на повече знаци след десетичната запетая в актуализираните цифри. Цифрите представляват стойностите към момента, в който договорите за поръчки са били прехвърлени от производствения отдел на Mesta AS.

89

(90)  Цените, посочени във формуляра Excel, са изчислени като годишни цени от Veidekke ASA, с цел да се даде възможност за сравнение между тях и цените, предложени от тръжните оферти.

90

Excel

(91)  Цифрите се различават малко от представените от Veidekke ASA.

91

(92)  Rapport nr. 110 „Produksjonsavdelingens konkurranseevne Drift og vedlikehold, Statens vegvesen Akershus“.

92

(93)  Подробностите относно дължината на пътищата и цената на 1 km са взети от доклад от заседание на транспортната комисия към парламента и асоциацията на асфалтовите предприемачи на 19 октомври 2000 г.

93

(94)  Има обаче известно несъответствие между цената на договора с Nedre Romerike, отразена в доклада, и цената, съобщена от норвежките власти.

94

(95)  „Spørsmål fra Samferdselskomiteen om St.meld. nr. 46 (1999-2000) Nasjonal transportplan 2002-2011“. „Konkurransesituasjonen mellom Statens vegvesens produksjonsvirksomhet og den private asfaltbransjen“. Въпросът (No 28) и отговорът са дадени в Innst.S. nr. 119 (2000—2001 г.) от 9.2.2001 г., стр. 183. Въпросът е бил част от обосновката за препоръката на транспортната комисия относно St.meld. No 46 (1999—2000 г.), одобрена на 29.9.2000 г.

95

(96)  Включваща както съществуващите, така и бъдещите договори за 10-годишния период на дисконтирания паричен поток.

96

(97)  Ernst & Young заявиха, че „с оглед на факта, че нетната стойност на определените активи и пасиви е по-висока от нетната стойност на операциите, в началното салдо на баланса не е включена допълнителна стойност на договорите“; (заведено под No 523923).

97

(98)  Под надслов „Håndbok 111“.

98

(99)  „Standard for drift og vedlikehold“ от 1999 г., актуализиран през 2003 г. В някои държави (около 20 %) местната пътна администрация се е отклонила донякъде от Доклада за стандартизацията, с цел да се съобрази с местните условия.

99

(100)  Вж. „Instruks for Statens vegvesen“ от 27.5.2005 г.

100

(101)  Вж. писмото от Публичната пътна администрация от 4.12.2002 г., заявяващо, че „Kontraktene skal sikre forsvarlig drift og vedlikehold av vegnettet fram til jobbene kan utlyses ut i åpen konkurranse.“ Вж. също St.prp. No 60 (2001—2002 г.), където се заявява, че „Samtidig får forvaltningsdelen tid til å opparbeide kompetanse for å kunne meistre full konkurranseeksponering av vegvesenet sine oppgåver.“

101

(102)  Вж. обяснението за категориите в раздел 2.4.1 по-горе.

102

(103)  Норвежките власти завиха, че подобен подход ще даде на дружествата, които вече действат на пазара за експлоатация и поддръжка на пътищата, възможността да натрупат опит и да направят инвестиции.

103

(104)  Таблиците са представени с документ, заведен под No 523924.

104

(105)  Разходите представляват разликата между приходите и печалбата преди данъчно облагане.

105

(106)  WACC е основана на модела за оценяване на капиталовите активи МОКА (САРМ), който е сходен с използвания за определяне на нормата на възвръщаемост в дисконтирания паричен поток, вж. бележка под линия 76. WACC представлява разходите за различните компоненти на финансиране, използвани от дружеството и претеглени с пропорцията на тяхната пазарна стойност. Моделът МОКА се използва за оценка на разходите за собствен капитал, докато разходите за задълженията се оценяват на базата на разходите за безрискови активи, като се добави премия за кредита и се вземат предвид данъчните облекчения.

106

(107)  Процентът на безрисковата лихва от 3,85 % е определен на базата на възвръщаемостта на петгодишните държавни облигации (за периода 2003—2007 г.). Вж. Централна банка на Норвегия (Central Bank of Norway).

107

(108)  Пазарният процент на рисковата премия показва възвръщаемостта, която операторите изискват от акции, в сравнение с безрисковите инвестиции. Пазарен процент на рискова премия от 5 % се основава на факта, че операторите обикновено изискват от 3 до 6 %. Той е с 0,5 % по-висок от процента, определен в отчета на PricewaterhouseCoopers за 2008 г. под надслов „Mesta AS – Entrepriseverdi pr. 1. januar 2008“ (така наречения „Отчет PWC 2008“).

108

Отчетът PWC е бил издаден в контекста на учредяването на групата Mesta и е проверен от одиторите BDO Noraudit.

(109)  Това е в съответствие с най-добрата практика на PriceWaterhouseCoopers за оценка на стойността; вж. Отчет РWC 2008.

109

(110)  Вж. Отчет PWC 2008.

110

(111)  Вж. Отчет PWC 2008.

111

(112)  Раздел 3 от закона.

112

(113)  Закон 1935 No 2 („Lov om tinglysing“) и Закон 1975 No 59 („Lov om dokumentavgift“).

113

(114)  Първият циркулярен документ е издаден на 21.5.1990 г. („Rundskriv G-37/90 av 21.5.1990“).

114

(115)  Вторият циркулярен документ е издаден на 27.6.2005 г. („Rundskriv G-6/2005 av 27.6.2005“) и е влязъл в сила на 1.7.2005 г.

115

(116)  Решение No 350/07/COL, ОВ C 310, 20.12.2007 г., стр. 5, и притурка за ЕИП No 61, 20.12.2007 г.

116

(117)  Дело T-157/01 „Danske Busvognmænd / Комисията“ (2004 г.), ECR II-917.

117

(118)  ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1, съображения 307—308.

118

(119)  Най-добрата оценка на Thommessen е 2,1 милиарда норвежки крони, докато договорите за строителство възлизат на 0,4 милиарда норвежки крони.

119

(120)  Позоваване се прави на съдебното решение за Destia, ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1.

120

(121)  Аналогично в N 483/2000 Нидерландия.

121

(122)  Отчетът на Via Nova стига до заключение, че ценовото ниво на прехвърлените договори, предмет на тръжна процедура, е било с 32 % по-ниско от това на сравнимите преходни договори.

122

(123)  Вж. St.prp. No 1 (2001—2002 г.), където се заявява, че „опитът в държавната пътна администрация показва, че конкуренцията ще доведе до по-високи резултати с 1 до 15 % при експлоатацията и поддръжката и с 5 до 10 % при строителството“.

123

(124)  ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1, съображение 125.

124

(125)  ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1.

125

(126)  339/98/COL от 3 декември 1998 г.

126

(127)  ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1, съображение 234.

127

(128)  Преходното запазване на правата на държавни служители е било споразумение между правителството и синдикатите, представляващи служителите на производствения отдел.

128

(129)  Дело T-157/01 „Danske Busvognmænd срещу Комисията“; [2004 г.] ECR II-917.

129

(130)  Норвежките власти се позовават също на решението на Органа по случая „Arcus“, в което Органът приема, че изплащането на разходите, свързани с договорни задължения, поети от предишния (публичен) собственик към служителите (както и някои начални разходи за адаптиране на дружеството, Arcus, към пазарните условия) не представлява държавна помощ; вж. 339/98/COL от 3 декември 1998 г.

130

(131)  Под надслов „Оценка на предложение за оценка на стойността и началното салдо“.

131

(132)  Позоваване се прави на съдебното решение за Combus и решението на Органа за Arcus, 339/98/COL от 3 декември 1998 г. Норвежките власти изтъкват, че при Arcus Органът е установил, че „компенсацията за разходите, свързани с намаление на работната сила и ранно пенсиониране, не представлява помощ, тъй като те се отнасят до разходи, свързани с договорните задължения на A/S Vinmonopolet към неговите бивши служители.

132

(133)  Вж. prp. No 1 (2008—2009 г.).

133

(134)  Позоваване се прави на случая с Destia относно преструктурирането на финландска агенция за пътна администрация (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1).

134

(135)  Твърдението на Schjødt, че 30 % от тези договори са били вече изпълнени от частни оператори, е неточно. Вярно е наистина, че производственият отдел (чрез пътната администрация) е бил наел подизпълнители (на база ad hoc) за изпълнение на ограничени задачи, като снегопочистване, но подизпълнителите не са носели независима отговорност за отделни части от публичната пътна мрежа.

135

ad hoc

(136)  Пазарът е бил отворен напълно на 1 септември 2006 г. Постепенното отваряне е изхождало от целите за поддържане на пътната безопасност и създаване на устойчив пазар.

136

(137)  Освен това не е било възможно поръчката за експлоатация и поддръжка да бъде обявена на търг посред зимния сезон на 1 януари 2003 г.

137

(138)  Норвежките власти добавят, че частните оператори не са се противопоставили на постепенното отваряне на пазара. Напротив, оператори като Veidekke KOLO изглежда подкрепят това, както се вижда от презентация на дружеството, изнесена на 7 ноември 2007 г.

138

(139)  St.prp. No 60 (2001—2002 г.).

139

(140)  St.prp. No 60 (2001—2002 г.), където се заявява че i) от 1 до 5 години е най-полезната продължителност на договор за експлоатация и поддръжка; (ii) експлоатацията на пътя е важна за пътната безопасност и затова контролни системи трябва да се разработят преди отварянето на пазара за конкуренция; и iii) при постепенното отваряне на пазара операторите ще имат време да придобият компетентност и да инвестират в машини и персонал, което ще им даде възможност да експлоатират и поддържат обществените пътища по един задоволителен начин.

140

(141)  Това са били договори за областта, които е трябвало да бъдат изпълнени до края на 1998 г.

141

(142)  През периода 1998—2001 г.

142

(143)  За i) договора за Bærum най-високата е била 212 милиона норвежки крони, а най-ниската — 73 милиона; за (ii) договора за Nedre Romerike най-високата е била 72 милиона, а най-ниската — 56 милиона; за iii) договора за Ibestad/Dyrøy най-високата е била 63 милиона, а най-ниската — 30 милиона; и iv) за Lågendalen най-високата е била 59 милиона, а най-ниската — 46 милиона.

143

(144)  Задълженията също са били различни. Така например някои договори са включвали работи по тунели и повърхността на пътя, докато други са включвали само част от такива работи.

144

(145)  „Отчет No 118: „Drifts- og vedlikeholdskontrakt med funksjonsansvar Bærum 1998—2003“ от Statens vegvesen Region øst“.

145

(146)  Въпреки че срок от пет години е приемлив, норвежките власти са решили, че в интерес на бързото отваряне на пазара преходният период не трябва да бъде повече от четири години; вж. St.prp. No 60 (2001—2002 г.).

146

(147)  St.prp. nr. 60 (2001—2002 г.).

147

(148)  Няма признаци, че операторите на пазара са били против постепенното отваряне на пазара.

148

(149)  Позоваване се прави на подхода на Комисията в случая с Destia относно преструктурирането на една финландска агенция за пътна администрация (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1).

149

(150)  Случаят с Destia относно преструктурирането на една финландска агенция за пътна администрация (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1), съображения 307—309.

150

(151)  Макар точка 25 да предвижда, че в случая на помощ, за която не е извършено нотифициране, Органът ще прилага разпоредбите, които са били в сила към момента на предоставянето на помощта (което означава, че насоките не са приложими пряко), те могат да бъдат приложени по аналогия.

151

(152)  С други думи, не се е изхождало от предпоставката, че предимството (получено в резултат на освобождаването) ще доведе до по-висока оценка.

152

(153)  Дело T-157/01 „Danske Busvognmænd / Комисията“ (2004 г.), ECR II II-917.

153

(154)  Дело T-157/01 „Danske Busvognmænd / Комисията“, цитирано по-горе, параграф 57.

154

(155)  Вж. също становището, изразено в аргументите на Европейската комисия в случая с Destia относно преструктурирането на една финландска агенция за пътна администрация (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1).

155

(156)  Дело 173/73 Италия / Комисията (1974 г.), ECR 709, параграф 13; дело C-310/85 Deufil (1987 г.), ECR 901, параграф 8; дело C-241/94 Франция / Комисията (1996 г.), ECR I-4551, параграф 20.

156

(157)  Дело C-387/92 Banco Exterior de España (1994 г.), ECR I-877, параграфи 13 и 14, дело 222/04 Cassa di Risparmio di Firenze и други (2006 г.), ECR I-289, параграф 131.

157

(158)  Вж. например La Poste (ОВ L 63, 7.3.2008 г., стр. 16) и France Télécom C 25/2008 от 20 август 2008 г.

158

(159)  St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

159

(160)  Дело C-5/01, Белгия / Комисията, цитирано по-горе, точка 40 и дело C-241/94, Франция / Комисията, цитирано по-горе, параграф 12.

160

(161)  Вж. например раздел 3.2.6 от Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, дело C-251/97 Франция / Комисията (1999 г.), ECR I-6639, параграф 40. Вж. също решения на Комисията OTE (ОВ L 243, 11.9.2008 г., стр. 7); La Poste (ОВ L 63, 7.3.2008 г., стр. 16) и France Télécom C 25/2008 от 20 август 2008 г.

161

(162)  Дело C-241/94 Франция / Комисията (1996 г.), ECR I-4551.

162

(163)  Дело C-5/94 Белгия / Комисията (2002 г.), ECR I-11991, параграф 40.

163

(164)  Идентификацията на негодните машини и друго оборудване е извършена от машинния отдел на Mesta AS под надзора на директора, отговарящ за логистиката и покупките. Одиторът на Mesta е потвърдил, че използването на средствата е било в съответствие с вътрешните указания (които се основават на подготвителни работи по законодателството, като St.prp. No 1 Tillegg No 1 (2002—2003 г.).

164

(165)  Вж. приложение 3 към писмото на норвежките власти от 6 юли 2009 г. (заведено под No 523766).

165

(166)  Вж. раздел 4 от Закона за Mesta.

166

(167)  Директива 2006/111/ЕО на Комисията относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия („Директивата за прозрачност“); ОВ L 195, 29.7.1980 г., стр. 35, изменена от ОВ L 229, 28.8.1985 г., стр. 20; ОВ L 254, 12.10.1993 г., стр. 16; и ОВ L 193, 29.7.2000 г., стр. 75. Директивата е включена в Споразумението за ЕИП чрез точка 1а от приложение ХV.

167

(168)  Например съединени дела T-228/99 и T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale, Land Nordrhein-Westfalen / Комисията (2003 г.), ECR II-435.

168

(169)  Вж. Насоките за държавни помощи относно прилагането на разпоредбите за държавна помощ на публични предприятия в производствения сектор. Насоките са приложими обаче и за други сектори. Принципът е обяснен в раздел 3, който определя, че „за да се гарантира спазване на принципа на неутралност, помощта трябва да бъде оценена като разликата между условията, при които средствата се предоставят от държавата на публичното предприятие, и условията, които един частен инвеститор би намерил за приемливи при предоставяне на средства на сравнимо частно предприятие, когато частният инвеститор работи при нормални условия на пазарна икономика“ (наричан по-долу „принцип на инвеститор в условията на пазарна икономика“).

169

(170)  Вж. първото тире от точка 6, буква в) от Насоките за държавни помощи относно правилата за държавната собственост на предприятията и помощта за публичните предприятия.

170

(171)  Раздел 7.1 от Насоките за държавни помощи относно прилагането на разпоредбите за държавна помощ на публични предприятия в производствения сектор. Този начин за прилагане на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика е потвърден от Първоинстанционния съд; вж. съединени дела T-228/99 и T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale, Land Nordrhein-Westfalen / Комисията (2003 г.), ECR II-435, параграфи 254 и 258.

171

(172)  Дело T-17/02 Olsen / Комисията (2005 г.), ECR II-2031, параграф 264 (след обжалване: C-320/05 P (ОВ C 271, 29.10.2005 г., стр. 14) и дело T-366/00 Scott / Комисията (2007 г.), ECR 2007-II-797, параграф 134 (след обжалване: C-290/07 P (ОВ C 183, 4.8.2007 г., стр. 25).

172

Olsen

Scott

(173)  T-366/00 Scott срещу Комисията, цитирано по-горе, параграф 137.

173

Scott

(174)  Дело T-274/01 Valmont срещу Комисията (2004 г.), ECR II-3145, параграф 72.

174

(175)  Без да се вземат предвид последвалите покупки за 44 милиона норвежки крони.

175

(176)  Работата, извършена от Deloitte & Touche в това отношение, е била приключването на задача, чието изпълнение е започнало преди изменението на принципите за оценка.

176

(177)  Както е посочено в част I, раздел 2.4.6, дисконтираният паричен поток е включвал както съществуващите, така и бъдещите договори за десетгодишния период на дисконтирания паричен поток.

177

(178)  Насоките за държавни помощи относно елементите на държавна помощ при продажби на земя и сгради от държавни органи.

178

(179)  Вж. например T-14/96 Bretagne Angleterre Irlande / Комисията, ECR (1999 г.), II-319.

179

Bretagne Angleterre Irlande

(180)  T-14/96 Bretagne Angleterre Irlande срещу Комисията, цитирано по-горе, и T-98/00 Linde / Комисията (2002 г.), ECR II-3961. Вж. също Решение на Комисията No 44/04 (UK) Национална схема за кланични трупове на Обединеното кралство от 12 август 2004 г., параграф 33; и No 110/08 (Германия) Пристанищна инфраструктура — Публично финансиране на проекта JadeWeserPort, параграфи75—80.

180

Bretagne Angleterre Irlande срещу Комисията

Linde / Комисията

(181)  Т.е. Публичната пътна администрация.

181

(182)  Дело C-280/00 Altmark Trans и Regierungspräsidium Magdeburg (2003 г.), ECR I-7747. Вж. също дело T-289/03 BUPA и други / Комисията (2008 г.), ECR II-81.

182

(183)  Както се посочва от норвежките власти преди 1.1.2003 г., „някои частни оператори са били наети от производствения отдел на Публичната пътна администрация за изпълнението на определени задачи, като снегопочистване в някои райони.“ Тези частни оператори са били само подизпълнители.

183

(184)  Така например общинският съвет на Осло, чрез Агенцията за пътищата и транспорта („Samferdselsetaten“), която отговаря за поддръжката на пътищата през зимата (снегопочистване и осоляване на 1 240 km общински пътища и улици, както и на паважа по тези пътища), възложи поръчки на дружества като Oslo Vei, ISS Landscaping и Mesta AS да извършат тази работа: http://www.samferdselsetaten.oslo.kommune.no/article4242-8963.html

184

(185)  Така например Mesta AS е сключило договор за зимна поддръжка на пътищата с общинския съвет на Осло.

185

(186)  Един от примерите за това е била цената, определена по договора за Bærum (със стойност от около 75 милиона норвежки крони).

186

(187)  Случаят с Destia относно преструктурирането на една финландска агенция за пътна администрация (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1), съображение 234.

187

(188)  Вж. отчета на ViaNova, който разкрива, че ценовото ниво на преходните договори, които са били предмет на последователни публични търгове през 2003 г., е било с около 32 % по-ниско от първоначалното ценово ниво на сравнимите преходни договори, прехвърлени на Mesta AS.

188

(189)  Вж. точка 2 от раздел 3 от Насоките за държавни помощи относно мерки за държавни помощи, свързани с прякото данъчно облагане на предприятия.

189

(190)  На 14.12.2005 г. Органът е приел отрицателно решение (318/05/COL), в което той счита, че освобождаването, предоставено през юли 2000 г. на дружество Entra AS (при условията на прехвърляне на недвижимо имущество на Entra от държавата) от плащане на такси за документи и регистрация, представлява държавна помощ, която е несъвместима с действието на Споразумението за ЕИП. В това решение Органът изразява становище, че освобождаването не е част от административна практика, която може да се приеме като обща мярка, тъй като прилагането на административна практика („принципа на континуитет“) към реорганизацията на дружества не е било административна практика към момента на учредяването на Entra.

190

(191)  Директива 2006/111/ЕО на Комисията относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия („Директива за прозрачност“).

191

(192)  Вж. например Решение 2006/741/ЕО на Комисията от 20 октомври 2004 г. относно държавната помощ, предоставена от Германия на Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale, сега HSH Nordbank AG (ОВ L 307, 7.11.2006 г., стр. 134).

192

(193)  Решение No 318/05/COL.

193

(194)  Раздел 1.2.1 в част II от Решение No 318/05/COL.

194

(195)  Вж. в това отношение дело 730/79 Philip Morris / Комисията (1980 г.), ECR 2671, параграф 11, където се заявява, че „когато държавната финансова помощ укрепва позицията на едно предприятие в сравнение с други предприятия, конкуриращи се в търговията в рамките на Общността, последните трябва да се считат за засегнати от тази помощ.“

195

(196)  Вж. например съображенията по случаите с EDF (Франция) (ОВ L 49, 22.2.2005 г., стр. 9); Destia (Финландия) (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1), OTE (Гърция) (ОВ L 243, 11.9.2008 г., стр. 7); La Poste (Франция) (ОВ L 63, 7.3.2008 г., стр. 16) и Royal Mail (Обединеното кралство) C/2007 от 8 април 2009 г.

196

(197)  Такова е заключението в Решение No 349/07/COL на Органа от 18 юли 2007 г. относно областната управа в Møre и Romsdal на норвежката пътна администрация.

197

(198)  Вж. уебсайта на Mesta; www.mesta.no и годишния отчет на Mesta AS за 2008 г., стр. 2.

198

(199)  Насоките относно компенсацията за обществени услуги влязоха в сила на 20 декември 2005 г. Точка 25 от насоките предвижда, че в случая на помощ, за която не е извършено нотифициране, Органът ще прилага разпоредбите, които са били в сила към момента на предоставянето на помощта, освен ако помощта не е била предоставена след приемането на насоките, в който случай насоките трябва да бъдат приложени. Тъй като услугите, предоставени от Mesta AS съгласно преходните договори, обхващат периода от 2003 г. до 2004 г., т.е. както преди, така и след 2005 г., Насоките относно компенсацията за обществени услуги са приложими по аналогия.

199

(200)  Дело E-9/04 The Bankers’ and Securities’ Dealers Association, Исландия / Надзорния орган на ЕАСТ (2006 г.), Доклад на Съда на ЕАСТ, стр. 42, параграф 65.

200

(201)  Решения на Комисията относно поддръжката на пътищата и свързващите тунели: No 562/05 (Италия) Società Italiana del Traforo del Monte Bianco (SITMB) от 16.5.2006 г.; No 420/05 (Франция) Tunnel du Mont Blanc и Tunnel Maurice Lemaire от 22.2.2006 г. и No 321/01 (Франция) Tunnel Routière du Fréjus от 20.6.2001 г. Вж. също случая с Destia (ОВ L 270, 10.10.2008 г., стр. 1), съображения 214—216.

201

(202)  Това е подобно на начина, по който задълженията за обществени услуги са били възлагани в решенията на Комисията, цитирани в горната бележка под линия.

202

(203)  Процентът на безрисковата лихва от 3,85 % е определен на базата на възвръщаемостта на петгодишните държавни облигации (за периода 2003—2007 г.). Срв. Централна банка на Норвегия (Central Bank of Norway).

203

(204)  Пазарният процент на рисковата премия показва възвръщаемостта, която операторите изискват от акции, в сравнение с безрисковите инвестиции. Пазарен процент на рискова премия от 5 % се основава на факта, че операторите обикновено изискват от 3 до 6 %. Той е с 0,5 % по-висок от процента, определен в отчета на PricewaterhouseCoopers за 2008 г. под надслов „Mesta AS – Entrepriseverdi pr. 1. januar 2008“ (така наречения „Отчет PWC 2008“). Отчетът PWC е бил издаден в контекста на учредяването на групата Mesta и е проверен от одиторите BDO Noraudit.

204

Mesta AS – Entrepriseverdi pr. 1. januar 2008

(205)  Това е в съответствие с най-добрата практика на PriceWaterhouseCoopers за оценка на стойността; вж. Отчет РWC 2008.

205

(206)  Вж. Отчет PWC 2008.

206

(207)  Вж. Отчет PWC 2008.

207

(208)  Пренасянето от 2003 г. за 2004 г. е представлявало по-малко от 10 % от годишната компенсация в съответствие с раздел 20 от Насоките относно компенсацията за обществени услуги.

208

(209)  Решение No 318/05/COL.

209

---