# Uradni list L 330/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.330.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 330 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5414. december 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.330.slv

Uradni list

Evropske unije

L 330

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5414. december 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1295/2011 z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1296/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ZOP)] | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1297/2011 z dne 9. decembra 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Seggiano (ZOP)] | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1298/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pélardon (ZOP)] | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1299/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Azeites do Ribatejo (ZOP)] | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1300/2011 z dne 9. december 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Magyar szürkemarha hús (ZGO)] | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1301/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (ZGO)] | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1302/2011 z dne 9. decembra 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1303/2011 z dne 9. decembra 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1304/2011 z dne 13. decembra 2011 o ukinitvi začasnega preklica oprostitve dajatev za leto 2012 za uvoz v Evropsko unijo nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1216/2009 | 19 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1305/2011 z dne 13. decembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 21 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/831/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 1. decembra 2011 o praktičnih in postopkovnih ureditvah Sveta za imenovanje štirih članov evropske žirije za ukrep Evropske unije o znaku evropske dediščine | 23 |
| | | 2011/832/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 7. decembra 2011 o navodilih za registracijo družb na ravni EU in tretjih držav ter globalno registracijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 8896)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/833/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije | 39 |
| | | 2011/834/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije | 43 |
| | | 2011/835/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1295/2011 z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1296/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ZOP)]

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1297/2011 z dne 9. decembra 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Seggiano (ZOP)]

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1298/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pélardon (ZOP)]

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1299/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Azeites do Ribatejo (ZOP)]

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1300/2011 z dne 9. december 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Magyar szürkemarha hús (ZGO)]

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1301/2011 z dne 9. decembra 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (ZGO)]

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1302/2011 z dne 9. decembra 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1303/2011 z dne 9. decembra 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1304/2011 z dne 13. decembra 2011 o ukinitvi začasnega preklica oprostitve dajatev za leto 2012 za uvoz v Evropsko unijo nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1216/2009

19

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1305/2011 z dne 13. decembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

21

SKLEPI

2011/831/EU

*

Sklep Sveta z dne 1. decembra 2011 o praktičnih in postopkovnih ureditvah Sveta za imenovanje štirih članov evropske žirije za ukrep Evropske unije o znaku evropske dediščine

23

2011/832/EU

*

Sklep Komisije z dne 7. decembra 2011 o navodilih za registracijo družb na ravni EU in tretjih držav ter globalno registracijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 8896)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 8896)

1

25

2011/833/EU

*

Sklep Komisije z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije

39

2011/834/EU

*

Sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije

43

2011/835/EU

*

Sklep Komisije z dne 13. decembra 2011 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1295/2011

z dne 13. decembra 2011

o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 215(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/706/SZVP z dne 27. oktobra 2011 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (EU) št. 1284/2009 (2) so bili uvedeni nekateri posebni omejevalni ukrepi v zvezi z Republiko Gvinejo v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2009/788/SZVP (3), kot je bil nadomeščen s Sklepom Sveta 2010/638/SZVP (4), zaradi nasilnega zatrtja političnih protestov v Conakryju dne 28. septembra 2009, ki so ga izvedle varnostne sile. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (EU) št. 1284/2009 (2) so bili uvedeni nekateri posebni omejevalni ukrepi v zvezi z Republiko Gvinejo v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2009/788/SZVP (3), kot je bil nadomeščen s Sklepom Sveta 2010/638/SZVP (4), zaradi nasilnega zatrtja političnih protestov v Conakryju dne 28. septembra 2009, ki so ga izvedle varnostne sile.

| (2) | S Sklepom 2011/706/SZVP so bile uvedene spremembe Sklepa 2010/638/SZVP, zaradi dopolnitev ukrepov povezanih z vojaško opremo in opremo, ki bi lahko bila uporabljena za namene notranje represije. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom 2011/706/SZVP so bile uvedene spremembe Sklepa 2010/638/SZVP, zaradi dopolnitev ukrepov povezanih z vojaško opremo in opremo, ki bi lahko bila uporabljena za namene notranje represije.

| (3) | Nekateri vidiki teh ukrepov spadajo na področje uporabe Pogodbe in za njihovo izvajanje je potreben regulativni ukrep na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri vidiki teh ukrepov spadajo na področje uporabe Pogodbe in za njihovo izvajanje je potreben regulativni ukrep na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali.

| (4) | Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1284/2009 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1284/2009 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 1284/2009 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ne glede na določbe členov 2 in 3 lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz Priloge III, v ustrezno utemeljenih primerih odobrijo:

| (a) | prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, pod pogojem, da je namenjena zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo oziroma za programe Združenih narodov (ZN) in Evropske unije za vzpostavljanje institucij oziroma za operacije Evropske unije in ZN za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

(a)

prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, pod pogojem, da je namenjena zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo oziroma za programe Združenih narodov (ZN) in Evropske unije za vzpostavljanje institucij oziroma za operacije Evropske unije in ZN za krizno upravljanje;

| (b) | prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, pod pogojem, da je namenjena izključno temu, da policiji in orožnikom Republike Gvineje omogoči uporabo zgolj ustrezne in sorazmerne sile pri vzdrževanju javnega reda in miru; |
| --- | --- |

(b)

prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, pod pogojem, da je namenjena izključno temu, da policiji in orožnikom Republike Gvineje omogoči uporabo zgolj ustrezne in sorazmerne sile pri vzdrževanju javnega reda in miru;

| (c) | financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z opremo ali programi in operacijami iz točk (a) in (b); |
| --- | --- |

(c)

financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z opremo ali programi in operacijami iz točk (a) in (b);

| (d) | financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo, za programe ZN in Evropske unije za vzpostavljanje institucij oziroma za operacije Evropske unije in ZN za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

(d)

financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo, za programe ZN in Evropske unije za vzpostavljanje institucij oziroma za operacije Evropske unije in ZN za krizno upravljanje;

| (e) | financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno izključno temu, da policiji in orožnikom Republike Gvineje omogoči uporabo zgolj ustrezne in sorazmerne sile pri vzdrževanju javnega reda in miru; |
| --- | --- |

(e)

financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno izključno temu, da policiji in orožnikom Republike Gvineje omogoči uporabo zgolj ustrezne in sorazmerne sile pri vzdrževanju javnega reda in miru;

| (f) | financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nebojnimi vozili, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja Evropske unije in njenih držav članic v Republiki Gvineji.“. |
| --- | --- |

(f)

financiranje, finančno in tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z nebojnimi vozili, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja Evropske unije in njenih držav članic v Republiki Gvineji.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. CICHOCKI

---

(1)  UL L 281, 28.10.2011, str. 28.

1

(2)  UL L 346, 23.12.2009, str. 26.

2

(3)  UL L 281, 28.10.2009, str. 7.

3

(4)  UL L 280, 26.10.2010, str. 10.

4

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1296/2011

z dne 9. decembra 2011

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 982/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 982/2007 (2).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 217, 22.8.2007, str. 22.

2

(3)  UL C 56, 22.2.2011, str. 18.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6.   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ZOP)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1297/2011

z dne 9. decembra 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Seggiano (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti tretjega in četrtega pododstavka člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Seggiano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Seggiano“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Združeno kraljestvo je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 registraciji ugovarjalo. Ugovor je bil na podlagi člena 7(3) navedene uredbe sprejet. |
| --- | --- |

(2)

Združeno kraljestvo je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 registraciji ugovarjalo. Ugovor je bil na podlagi člena 7(3) navedene uredbe sprejet.

| (3) | Združeno kraljestvo je v ugovoru navedlo, da bi bila registracija zadevnega imena v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006 in bi ogrozila obstoj blagovnih znamk, registriranih na njegovem ozemlju. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je v ugovoru navedlo, da bi bila registracija zadevnega imena v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006 in bi ogrozila obstoj blagovnih znamk, registriranih na njegovem ozemlju.

| (4) | Komisija je v dopisu z dne 18. novembra 2010 zadevni državi članici pozvala, naj med seboj dosežeta dogovor v skladu z njunimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v dopisu z dne 18. novembra 2010 zadevni državi članici pozvala, naj med seboj dosežeta dogovor v skladu z njunimi notranjimi postopki.

| (5) | Ker sta Italija in Združeno kraljestvo v predvidenem roku dosegla soglasje, ki določa manjše spremembe specifikacije, vendar ne spreminja enotnega dokumenta, objavljenega v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba ime „Seggiano“ vpisati v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb – |
| --- | --- |

(5)

Ker sta Italija in Združeno kraljestvo v predvidenem roku dosegla soglasje, ki določa manjše spremembe specifikacije, vendar ne spreminja enotnega dokumenta, objavljenega v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba ime „Seggiano“ vpisati v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se vpiše v register.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 77, 26.3.2010, str. 6.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.5.   Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ITALIJA

Seggiano (ZOP)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1298/2011

z dne 9. decembra 2011

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pélardon (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živil (1) a ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Francije za odobritev spremembe enotnega dokumenta za zaščiteno označbo porekla „Pélardon“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2400/1996 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2372/2001 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Francije za odobritev spremembe enotnega dokumenta za zaščiteno označbo porekla „Pélardon“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2400/1996 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2372/2001 (3).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11.

2

(3)  UL L 320, 5.12.2001, str. 9.

3

(4)  UL C 35, 4.2.2011, str. 13.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3.   Siri

FRANCIJA

Pélardon (ZOP)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1299/2011

z dne 9. decembra 2011

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Azeites do Ribatejo (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Portugalske za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Azeites do Ribatejo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Portugalske za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Azeites do Ribatejo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL C 56, 22.2.2010, str. 13.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.5.   Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PORTUGALSKA

Azeites do Ribatejo (ZOP)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1300/2011

z dne 9. december 2011

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Magyar szürkemarha hús (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Madžarske za registracijo imena „Magyar szürkemarha hús“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Madžarske za registracijo imena „Magyar szürkemarha hús“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 83, 17.3.2011, str. 14.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1.   Sveže meso (in drobovina)

MADŽARSKA

Magyar szürkemarha hús (ZGO)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/13

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1301/2011

z dne 9. decembra 2011

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Vitellone bianco dell’Appennino centrale“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 134/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Vitellone bianco dell’Appennino centrale“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 134/98 (3).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 15, 21.1.1998, str. 6.

3

(4)  UL C 82, 16.3.2011, str. 7.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1.   Sveže meso (in drobovina)

ITALIJA

Vitellone bianco dell’Appennino centrale (ZGO)

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1302/2011

z dne 9. decembra 2011

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi zagotovili enotno uporabo kombinirane nomenklature, ki je priložena Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi zagotovili enotno uporabo kombinirane nomenklature, ki je priložena Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in je predpisana s posebnimi določbami Unije, za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in je predpisana s posebnimi določbami Unije, za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti v obdobju treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo (2). |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti v obdobju treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo (2).

| (5) | Odbora za carinski zakonik ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. – |
| --- | --- |

(5)

Odbora za carinski zakonik ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN, ki je navedena v stolpcu (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih izdali carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plastenka iz polietilena z zamaškom in okroglim dnom.
  Proizvod je visok okoli 20 cm, njegova prostornina pa je 0,5 litra.
  Proizvod se vstavi v držalo za plastenke na kolesih in se uporablja za prenos pijač.
  (glej fotografijo) (1) | 3923 30 10 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3923, 3923 30 in 3923 30 10.
  Ker je proizvod plastenka z zamaškom, ki ne vsebuje drugih sestavnih delov, npr. snemljivih skodelic za pitje, ter se uporablja za prenos osvežilnih pijač, se ne more šteti za namizni pribor, kuhinjski pribor ali druge gospodinjske pripomočke pod tarifno številko 3924. Uvrstitev pod tarifno številko 3924 je zato izključena.
  Ker je proizvod pripomoček za prenos ali pakiranje blaga, se uvrsti pod tarifno številko 3923 (glej točko (a) prvega odstavka pojasnjevalnih opombe HS k tarifni številki 3923,). |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Plastenka iz polietilena z zamaškom in okroglim dnom.

Proizvod je visok okoli 20 cm, njegova prostornina pa je 0,5 litra.

Proizvod se vstavi v držalo za plastenke na kolesih in se uporablja za prenos pijač.

(glej fotografijo) (1)

3923 30 10

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3923, 3923 30 in 3923 30 10.

Ker je proizvod plastenka z zamaškom, ki ne vsebuje drugih sestavnih delov, npr. snemljivih skodelic za pitje, ter se uporablja za prenos osvežilnih pijač, se ne more šteti za namizni pribor, kuhinjski pribor ali druge gospodinjske pripomočke pod tarifno številko 3924. Uvrstitev pod tarifno številko 3924 je zato izključena.

Ker je proizvod pripomoček za prenos ali pakiranje blaga, se uvrsti pod tarifno številko 3923 (glej točko (a) prvega odstavka pojasnjevalnih opombe HS k tarifni številki 3923,).

Image

---

(1)  Slika je zgolj informativna.

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1303/2011

z dne 9. decembra 2011

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Odbora za carinski zakonik ni izdal mnenja do roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbora za carinski zakonik ni izdal mnenja do roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gel za lajšanje bolečin z naslednjimi sestavinami:






  — | izopropil alkohol |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Gel za lajšanje bolečin z naslednjimi sestavinami:

—

izopropil alkohol

| — | voda |
| --- | --- |

—

voda

| — | zeliščni ekstrakt (Ilex paraguariensis) |
| --- | --- |

—

zeliščni ekstrakt (Ilex paraguariensis)

| — | polimeri akrilne kisline (karbomer) |
| --- | --- |

—

polimeri akrilne kisline (karbomer)

| — | trietanolamin |
| --- | --- |

—

trietanolamin

| — | mentol |
| --- | --- |

—

mentol

| — | kafra |
| --- | --- |

—

kafra

| — | silicijev dioksid |
| --- | --- |

—

silicijev dioksid

| — | metilparaben |
| --- | --- |

—

metilparaben

| — | glicerin |
| --- | --- |

—

glicerin

| — | propilenglikol |
| --- | --- |

—

propilenglikol

| — | tartrazin (E102) |
| --- | --- |

—

tartrazin (E102)

| — | briljantno modra FCF (E133) |
| --- | --- |

—

briljantno modra FCF (E133)

Količine sestavin niso navedene na embalaži proizvoda.

Na embalaži je navedeno, da se proizvod uporablja za začasno lajšanje manjših bolečin mišic in sklepov, povezanih z bolečinami pri artritisu, bolečinami v hrbtu, pretegih in zvinih.

3824 90 97

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, dodatna opomba 1 k 30. poglavju ter besedilo oznak KN 3824, 3824 90 in 3824 90 97.

Proizvod se ne uporablja v terapevtske namene, saj ne zdravi ali ozdravi bolezni ali obolenja, niti za profilaktične namene, saj ne zdravi ali ščiti pred boleznijo ali obolenjem. Proizvod poleg tega ne izpolnjuje zahtev iz dodatne opombe 1 k 30. poglavju. Uvrstitev kot zdravilo pod tarifno številko 3004 tako ne pride v poštev.

Proizvod se tudi ne sme obravnavati kot lepotilo ali ličilo, saj se ne uporablja za nego kože. Čeprav proizvod na mestu, kjer se uporabi, hladi kožo, je ne zdravi. Uvrstitev pod tarifno številko 3304 tako ne pride v poštev.

Proizvod je treba uvrstiti pod oznako KN 3824 90 97 kot drugi kemični proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu.

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1304/2011

z dne 13. decembra 2011

o ukinitvi začasnega preklica oprostitve dajatev za leto 2012 za uvoz v Evropsko unijo nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1216/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/859/ES z dne 25. oktobra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (2) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Protokol 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (3) in Protokol 3 k Sporazumu EGP (4) določata trgovinske režime za nekatere kmetijske in predelane kmetijske proizvode med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(1)

Protokol 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (3) in Protokol 3 k Sporazumu EGP (4) določata trgovinske režime za nekatere kmetijske in predelane kmetijske proizvode med pogodbenicami.

| (2) | Protokol 3 k Sporazumu EGP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 138/2004 (5), določa carinsko stopnjo nič, ki se uporablja za nekatere vode, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, uvrščene pod oznako KN 2202 10 00, in nekatere druge brezalkoholne pijače, ki vsebujejo sladkor, uvrščene pod oznako KN ex 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

Protokol 3 k Sporazumu EGP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 138/2004 (5), določa carinsko stopnjo nič, ki se uporablja za nekatere vode, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, uvrščene pod oznako KN 2202 10 00, in nekatere druge brezalkoholne pijače, ki vsebujejo sladkor, uvrščene pod oznako KN ex 2202 90 10.

| (3) | Carinska stopnja nič za vode in druge zadevne pijače je bila za Norveško začasno preklicana s Sporazumom v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (6) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), odobrenim s Sklepom 2004/859/ES. V skladu s točko IV potrjenega zapisnika Sporazuma je dajatev prost uvoz blaga, uvrščenega pod oznaki KN 2202 10 00 in ex 2202 90 10, s poreklom iz Norveške dovoljen le v mejah dajatev proste tarifne kvote, medtem ko je treba za uvoz zunaj dodeljene tarifne kvote plačati dajatev. |
| --- | --- |

(3)

Carinska stopnja nič za vode in druge zadevne pijače je bila za Norveško začasno preklicana s Sporazumom v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (6) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), odobrenim s Sklepom 2004/859/ES. V skladu s točko IV potrjenega zapisnika Sporazuma je dajatev prost uvoz blaga, uvrščenega pod oznaki KN 2202 10 00 in ex 2202 90 10, s poreklom iz Norveške dovoljen le v mejah dajatev proste tarifne kvote, medtem ko je treba za uvoz zunaj dodeljene tarifne kvote plačati dajatev.

| (4) | V skladu z zadnjim stavkom tretje alinee iz točke IV potrjenega zapisnika Sporazuma je treba zadevnim izdelkom odobriti neomejen in dajatev prost dostop do Evropske unije, če tarifna kvota do 31. oktobra prejšnjega leta ni bila izčrpana. Glede na podatke, predložene Komisiji, letna kvota za leto 2011 za vode in zadevne pijače, odprta z Uredbo Komisije (EU) št. 1248/2010 (7), 31. oktobra 2011 ni bila izčrpana. Zato je treba zadevnim izdelkom od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 odobriti neomejen in dajatev prost dostop do Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zadnjim stavkom tretje alinee iz točke IV potrjenega zapisnika Sporazuma je treba zadevnim izdelkom odobriti neomejen in dajatev prost dostop do Evropske unije, če tarifna kvota do 31. oktobra prejšnjega leta ni bila izčrpana. Glede na podatke, predložene Komisiji, letna kvota za leto 2011 za vode in zadevne pijače, odprta z Uredbo Komisije (EU) št. 1248/2010 (7), 31. oktobra 2011 ni bila izčrpana. Zato je treba zadevnim izdelkom od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 odobriti neomejen in dajatev prost dostop do Evropske unije.

| (5) | Zato je treba ukiniti začasen preklic oprostitve dajatev, ki se uporablja v skladu s Protokolom 2. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba ukiniti začasen preklic oprostitve dajatev, ki se uporablja v skladu s Protokolom 2.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja o trgovini s predelanimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja o trgovini s predelanimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasni preklic oprostitve dajatev, ki se uporablja v skladu s Protokolom 2 k dvostranskemu Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o prosti trgovini za blago, uvrščeno pod oznaki KN 2202 10 00 (vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome) in ex 2202 90 10 (druge brezalkoholne pijače, ki vsebujejo sladkor (saharoza ali invertni sladkor)), se ukine za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012.

2.   Za blago iz odstavka 1 se vzajemno uporabljajo pravila o poreklu iz Protokola 3 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 328, 15.12.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 370, 17.12.2004, str. 70.

2

(3)  UL L 171, 27.6.1973, str. 2.

3

(4)  UL L 22, 24.1.2002, str. 37.

4

(5)  UL L 342, 18.11.2004, str. 30.

5

(6)  UL L 370, 17.12.2004, str. 72.

6

(7)  UL L 341, 23.12.2010, str. 1.

7

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1305/2011

z dne 13. decembra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. decembra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 72,2 |
| TN | 80,5 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 76,3 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 141,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 146,0 |
| ZZ | 93,6 |
| 0805 10 20 | AR | 40,2 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 58,8 |
| ZA | 54,0 |
| ZZ | 46,9 |
| 0805 20 10 | MA | 65,1 |
| ZZ | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 84,5 |
| TR | 80,1 |
| ZZ | 82,3 |
| 0805 50 10 | TR | 55,7 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 118,0 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 20 50 | CN | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

58,0

MA

72,2

TN

80,5

TR

94,4

ZZ

76,3

0707 00 05

EG

170,1

TR

111,9

ZZ

141,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

146,0

ZZ

93,6

0805 10 20

AR

40,2

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

58,8

ZA

54,0

ZZ

46,9

0805 20 10

MA

65,1

ZZ

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

84,5

TR

80,1

ZZ

82,3

0805 50 10

TR

55,7

ZZ

55,7

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

118,0

ZA

80,2

ZZ

99,5

0808 20 50

CN

60,4

ZZ

60,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/23

---

SKLEP SVETA

z dne 1. decembra 2011

o praktičnih in postopkovnih ureditvah Sveta za imenovanje štirih članov evropske žirije za ukrep Evropske unije o znaku evropske dediščine

(2011/831/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 1194/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (1), zlasti člena 8 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 8 Sklepa št. 1194/2011/EU je določeno, da se ustanovi evropska žirija neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropska žirija), sestavljena iz trinajstih članov, ki jih imenujejo evropske institucije in organi, pri čemer štiri člane imenuje Svet za obdobje treh let. |
| --- | --- |

(1)

V členu 8 Sklepa št. 1194/2011/EU je določeno, da se ustanovi evropska žirija neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropska žirija), sestavljena iz trinajstih članov, ki jih imenujejo evropske institucije in organi, pri čemer štiri člane imenuje Svet za obdobje treh let.

| (2) | Vse institucije in organi bi si morali prizadevati za to, da bi se strokovno znanje imenovanih članov evropske žirije čim bolj dopolnjevalo. |
| --- | --- |

(2)

Vse institucije in organi bi si morali prizadevati za to, da bi se strokovno znanje imenovanih članov evropske žirije čim bolj dopolnjevalo.

| (3) | Države članice, katerih vsaj en državljan je v času javnega poziva za zbiranje kandidatur član evropske žirije in ga je imenovala institucija ali organ razen Sveta, se spodbuja, naj pri svojem odločanju o sodelovanju v postopku upoštevajo večjo geografsko uravnoteženost in bolj uravnoteženo zastopanost spolov v evropski žiriji. |
| --- | --- |

(3)

Države članice, katerih vsaj en državljan je v času javnega poziva za zbiranje kandidatur član evropske žirije in ga je imenovala institucija ali organ razen Sveta, se spodbuja, naj pri svojem odločanju o sodelovanju v postopku upoštevajo večjo geografsko uravnoteženost in bolj uravnoteženo zastopanost spolov v evropski žiriji.

| (4) | Zato bi Svet moral odločati o praktičnih in postopkovnih ureditvah za imenovanje štirih članov evropske žirije. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi Svet moral odločati o praktičnih in postopkovnih ureditvah za imenovanje štirih članov evropske žirije.

| (5) | Te ureditve bi morale biti pravične, enostavne za izvajanje, brez diskriminacije in pregledne ter si prizadevati za to, da imenovani člani evropske žirije ustrezno izpolnjujejo svoje obveznosti. |
| --- | --- |

(5)

Te ureditve bi morale biti pravične, enostavne za izvajanje, brez diskriminacije in pregledne ter si prizadevati za to, da imenovani člani evropske žirije ustrezno izpolnjujejo svoje obveznosti.

| (6) | Če je to potrebno, bi bilo treba te ureditve prilagoditi glede na rezultate ocen ukrepa za znak evropske dediščine iz člena 18 Sklepa št. 1194/2011/EU – |
| --- | --- |

(6)

Če je to potrebno, bi bilo treba te ureditve prilagoditi glede na rezultate ocen ukrepa za znak evropske dediščine iz člena 18 Sklepa št. 1194/2011/EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Svet o imenovanjih štirih članov evropske žirije odloča v skladu s praktičnimi in postopkovnimi ureditvami iz člena 2.

Člen 2

1.   Države članice oddajo vloge za kandidature članov evropske žirije. Države članice pri postopku sodelujejo prostovoljno. Vsaka država članica lahko predlaga samo enega kandidata. Da bi zagotovili geografsko uravnoteženo zastopanost, pri tem postopku ne sodelujejo države članice, katerih strokovnjake je imenoval Svet v prejšnjem mandatu.

2.   Vloge so v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge podane v pisni obliki in jasno izkazujejo, da je zadevni kandidat neodvisen strokovnjak z bistvenimi izkušnjami in znanjem s področij, na katera se navezujejo cilji ukrepa, in da bo predan delu evropske žirije. Te vloge vsebujejo tudi podpisano izjavo iz dela 2 Priloge.

3.   V vlogi se za vsakega kandidata določi glavno strokovno področje, ki je eno od naslednjih:

| — | evropska zgodovina in kultura, |
| --- | --- |

—

evropska zgodovina in kultura,

| — | izobraževanje in mladina, |
| --- | --- |

—

izobraževanje in mladina,

| — | upravljanje na področju kulture, vključno s kulturno dediščino, |
| --- | --- |

—

upravljanje na področju kulture, vključno s kulturno dediščino,

| — | komuniciranje in turizem. |
| --- | --- |

—

komuniciranje in turizem.

4.   Organizirano bo žrebanje vlog, ki jih odobri ustrezno pripravljalno telo Sveta, da bi izbrali po enega kandidata za vsako od štirih področij iz odstavka 3. Izbran bo prvi izžrebani kandidat s posameznega področja. To izbiro nato potrdi še Svet.

5.   Če za eno ali več področij ni nobenega kandidata, se enega ali več dodatnih kandidatov izžreba s področij, kjer je največ kandidatov. Če je na posameznem področju le en kandidat, se ta izbere brez žreba.

6.   Če član evropske žirije ne more opravljati svojih nalog, država članica, ki ga je imenovala, čimprej imenuje zamenjavo. To imenovanje izpolnjuje zahteve iz delov 1 in 2 Priloge in velja za preostanek mandata zadevnega člana.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2011

Za Svet

Predsednik

W. KOSINIAK-KAMYSZ

---

(1)  UL L 303, 22.11.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

SEZNAM ZAHTEV, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI KANDIDATI

DEL 1

VSAKA PISNA VLOGA VSEBUJE:

| — | opis kandidatove izobrazbe, delovnih izkušenj in izjemnih dosežkov, na katere se navezujejo cilji ukrepa in merila, ki jih morajo izpolnjevati spomeniška območja, |
| --- | --- |

—

opis kandidatove izobrazbe, delovnih izkušenj in izjemnih dosežkov, na katere se navezujejo cilji ukrepa in merila, ki jih morajo izpolnjevati spomeniška območja,

| — | izbiro določenega strokovnega področja s priloženo obrazložitvijo. |
| --- | --- |

—

izbiro določenega strokovnega področja s priloženo obrazložitvijo.

DEL 2

VSAKA VLOGA VSEBUJE NASLEDNJO PISNO IZJAVO:

„Zavedam se:

| — | dolžnosti, ki jih prinaša delovno mesto člana in lahko delu v evropski žiriji namenim ustrezno število delovnih dni na leto, |
| --- | --- |

—

dolžnosti, ki jih prinaša delovno mesto člana in lahko delu v evropski žiriji namenim ustrezno število delovnih dni na leto,

| — | da članstvo v evropski žiriji ne pomeni častnega mesta in da bom od Komisije prejemal plačilo za to delo ter povrnitev stroškov potovanja in nastanitve, |
| --- | --- |

—

da članstvo v evropski žiriji ne pomeni častnega mesta in da bom od Komisije prejemal plačilo za to delo ter povrnitev stroškov potovanja in nastanitve,

| — | da moram dolžnosti opravljati neodvisno in vsako leto podpisati izjavo, s katero potrjujem, da nisem v dejanskem ali morebitnem navzkrižju interesov v skladu s členom 8(5) Sklepa št. 1194/2011/EU.“. |
| --- | --- |

—

da moram dolžnosti opravljati neodvisno in vsako leto podpisati izjavo, s katero potrjujem, da nisem v dejanskem ali morebitnem navzkrižju interesov v skladu s členom 8(5) Sklepa št. 1194/2011/EU.“.

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 7. decembra 2011

o navodilih za registracijo družb na ravni EU in tretjih držav ter globalno registracijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 8896)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/832/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (1) ter zlasti členov 3 in 46(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1221/2009 predvideva možnost registracije organizacij z več lokacijami v eni ali več državah članicah ali tretjih državah v okviru EMAS. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1221/2009 predvideva možnost registracije organizacij z več lokacijami v eni ali več državah članicah ali tretjih državah v okviru EMAS.

| (2) | Družbe in druge organizacije z lokacijami v različnih državah članicah ali tretjih državah morajo prejeti dodatne informacije in navodila v zvezi z možnostmi njihove registracije v okviru EMAS. |
| --- | --- |

(2)

Družbe in druge organizacije z lokacijami v različnih državah članicah ali tretjih državah morajo prejeti dodatne informacije in navodila v zvezi z možnostmi njihove registracije v okviru EMAS.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene uporabe člena 46(4) in zagotavljanja dodatnih pojasnjevalnih informacij v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1221/2009 Komisija sprejema ta navodila za registracijo družb na ravni EU in tretjih držav ter globalno registracijo v okviru EMAS.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 7. decembra 2011

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

Navodila za registracijo družb na ravni EU in tretjih držav ter globalno registracijo v okviru EMAS (Uredba (ES) št. 1221/2009)

1.   UVOD

Namen tega dokumenta je zagotoviti navodila o uporabi evropskega sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) za organizacije s podružnicami in lokacijami v več državah članicah EU in/ali tretjih državah ter zagotoviti posebna navodila za države članice, preveritelje in organizacije za namene registracije. Ta navodila so bila pripravljena na podlagi člena 46(4) Uredbe EMAS (1), ki navaja: „Komisija v sodelovanju s forumom pristojnih organov pripravi navodila za registracijo organizacij zunaj Skupnosti“ in člena 16(3), ki navaja: „Forum pristojnih organov oblikuje navodila za zagotovitev doslednosti postopkov v zvezi z registracijo organizacij v skladu s to uredbo, vključno s podaljšanjem registracije in zadržanjem in izbrisom organizacije iz registra v Skupnosti in zunaj nje“.

Ko je bil leta 1993 uveden sistem EMAS, je bil zasnovan tako, da zajema posamezne lokacije organizacij iz industrijskih in proizvodnih sektorjev. Po prvi reviziji leta 2001 je EMAS II postal odprt za vse organizacije z več lokacijami (v državi članici EU in prejšnjega EGP). EMAS III je bil dodatno razširjen in se zdaj uporablja za organizacije v EU in zunaj nje.

Razširitev EMAS na tretje države za organizacije iz vseh sektorjev pomeni orodje za doseganje visokih stopenj okoljske uspešnosti, ki jih lahko javno priznajo zainteresirane strani Evropske skupnosti.

Države članice lahko svobodno odločajo, ali bodo nacionalni pristojni organi omogočili registracijo organizacij v tretjih državah v skladu s členom 11(1) Uredbe EMAS.

Registracija

Zaradi medsebojne povezave med registracijo organizacij z več lokacijami v EU in registracijo organizacij zunaj EU se lahko v praksi pojavi več različnih primerov. Ta dokument vsebuje splošna navodila za primere, ki jih morajo reševati pristojni organi, okoljski preveritelji in organizacije, ki so zaprosile za EMAS. Analizirani so naslednji trije specifični primeri:

| — | Primer 1: registracija organizacij z lokacijami v več kot eni državi članici EU (registracija družb na ravni EU), |
| --- | --- |

—

Primer 1: registracija organizacij z lokacijami v več kot eni državi članici EU (registracija družb na ravni EU),

| — | Primer 2: registracija posameznih ali skupnih organizacij z lokacijami v tretjih državah (registracija na ravni tretjih držav) in |
| --- | --- |

—

Primer 2: registracija posameznih ali skupnih organizacij z lokacijami v tretjih državah (registracija na ravni tretjih držav) in

| — | Primer 3: registracija organizacij z lokacijami v državah članicah EU in tretjih državah (globalna registracija). |
| --- | --- |

—

Primer 3: registracija organizacij z lokacijami v državah članicah EU in tretjih državah (globalna registracija).

V vseh treh postopkih lahko organizacija zaprosi za eno registracijo vseh ali nekaterih lokacij družbe. Lokacije, ki bodo vključene v registracijo, izbere organizacija prosilka.

Opomba:

v teh navodilih ni obravnavan enostaven primer nacionalne registracije družbe v EU.

V teh navodilih so obravnavana vprašanja, kot so:

| — | določitev pristojnih organov, |
| --- | --- |

—

določitev pristojnih organov,

| — | akreditiranje ali licenciranje okoljskih preveriteljev, ki delujejo zunaj EU, |
| --- | --- |

—

akreditiranje ali licenciranje okoljskih preveriteljev, ki delujejo zunaj EU,

| — | usklajevanje teh postopkov med državami članicami, |
| --- | --- |

—

usklajevanje teh postopkov med državami članicami,

| — | izpolnjevanje zakonskih zahtev v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje zakonskih zahtev v tretjih državah,

| — | podaljšanje, izbris in zadržanje registracij družb. |
| --- | --- |

—

podaljšanje, izbris in zadržanje registracij družb.

Zahteve, ki veljajo v teh treh primerih, so pogosto precej podobne, vendar je uporaba navzkrižnih sklicevanj med poglavji omejena na najnižjo raven, da bi se izboljšala čitljivost besedila. Zato lahko pride do ponovitev.

Da bi bil sistem EMAS verodostojen, se mora Uredba uporabljati na podoben način v EU in zunaj nje. Zato je treba upoštevati razlike in težave pri izvajanju nekaterih posebnih elementov EMAS, kot je skladnost z zakonodajo. Pristojni organi v državah članicah, ki omogočajo registracije na ravni tretjih držav, sprejmejo posebne postopke za zagotovitev enake uporabe sistema EMAS v EU in zunaj nje. Zgodovinska, gospodarska in kulturna razmerja med državami članicami EU in tretjimi državami lahko usmerjajo izvajanje EMAS na ravni tretjih držav in na globalni ravni, prav tako pa jih je mogoče uporabiti za lažje širjenje EMAS po vsem svetu.

2.   TERMINOLOGIJA

Za namen teh navodil se bo uporabljala naslednja terminologija:

| | Sedež pomeni upravni organ na vrhu organizacije z več lokacijami, ki nadzoruje in usklajuje glavne funkcije organizacije, kot so strateško načrtovanje, komunikacija, davčne in pravne zadeve, trženje, finance itd. |
| --- | --- |

Sedež pomeni upravni organ na vrhu organizacije z več lokacijami, ki nadzoruje in usklajuje glavne funkcije organizacije, kot so strateško načrtovanje, komunikacija, davčne in pravne zadeve, trženje, finance itd.

| | Upravno središče pomeni lokacijo, ki ni sedež organizacije z več lokacijami in je posebej imenovana za namen registracije v okviru Uredbe EMAS ter opravlja nalogo nadzora in usklajevanja sistema okoljskega ravnanja. |
| --- | --- |

Upravno središče pomeni lokacijo, ki ni sedež organizacije z več lokacijami in je posebej imenovana za namen registracije v okviru Uredbe EMAS ter opravlja nalogo nadzora in usklajevanja sistema okoljskega ravnanja.

| | Vodilni pristojni organ pomeni pristojni organ, ki je odgovoren za postopek registracije družb na ravni EU in tretjih držav ter globalne registracije družb. |
| --- | --- |

Vodilni pristojni organ pomeni pristojni organ, ki je odgovoren za postopek registracije družb na ravni EU in tretjih držav ter globalne registracije družb.

Opomba:

Člen 3(3) Uredbe EMAS obravnava določitev (vodilnih) pristojnih organov.

Določitev vodilnega pristojnega organa se lahko razlikuje glede na zgoraj opisane primere:

| — | V primeru 1 (registracija družbe na ravni EU) je vodilni pristojni organ pristojni organ države članice, v kateri je sedež organizacije prosilke ali njeno upravno središče. |
| --- | --- |

—

V primeru 1 (registracija družbe na ravni EU) je vodilni pristojni organ pristojni organ države članice, v kateri je sedež organizacije prosilke ali njeno upravno središče.

| — | V primeru registracije na ravni tretjih držav ali globalne registracije je vodilni pristojni organ pristojni organ države članice, ki omogoča registracijo organizacij s sedežem zunaj Skupnosti in v kateri je bil akreditiran preveritelj. Z drugimi besedami mora država članica omogočati registracijo na ravni tretjih držav, poleg tega pa morajo biti na voljo preveritelji, ki so akreditirani ali licencirani za izvajanje preverjanja v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v postopek registracije. |
| --- | --- |

—

V primeru registracije na ravni tretjih držav ali globalne registracije je vodilni pristojni organ pristojni organ države članice, ki omogoča registracijo organizacij s sedežem zunaj Skupnosti in v kateri je bil akreditiran preveritelj. Z drugimi besedami mora država članica omogočati registracijo na ravni tretjih držav, poleg tega pa morajo biti na voljo preveritelji, ki so akreditirani ali licencirani za izvajanje preverjanja v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v postopek registracije.

3.   REGISTRACIJA DRUŽB NA RAVNI EU – REGISTRACIJA ORGANIZACIJ Z VEČ LOKACIJAMI V RAZLIČNIH DRŽAVAH ČLANICAH

3.1   Veljavna zakonodaja in izpolnjevanje zakonskih zahtev v državah članicah EU

| 3.1.1 | Organizacije morajo vedno upoštevati zakonske zahteve EU in nacionalne zakonske zahteve, ki veljajo za lokacije, vključene v registracijo EMAS. |
| --- | --- |

3.1.1

Organizacije morajo vedno upoštevati zakonske zahteve EU in nacionalne zakonske zahteve, ki veljajo za lokacije, vključene v registracijo EMAS.

| 3.1.2 | V skladu s Prilogo IV.B.(g) k Uredbi EMAS okoljska izjava organizacij vsebuje sklic na veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem. |
| --- | --- |

3.1.2

V skladu s Prilogo IV.B.(g) k Uredbi EMAS okoljska izjava organizacij vsebuje sklic na veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem.

| 3.1.3 | Organizacija lahko, da bi zagotovila „dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje zakonske zahteve“, kot določa člen 4(4) Uredbe EMAS, predloži izjave pristojnih izvršilnih organov, ki zagotavljajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe. Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državi članici, v kateri je zadevna lokacija. |
| --- | --- |

3.1.3

Organizacija lahko, da bi zagotovila „dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje zakonske zahteve“, kot določa člen 4(4) Uredbe EMAS, predloži izjave pristojnih izvršilnih organov, ki zagotavljajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe. Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državi članici, v kateri je zadevna lokacija.

3.2   Naloge pristojnih organov

| 3.2.1 | V primeru registracije družbe na ravni EU je določitev vodilnega pristojnega organa odvisna od lokacije sedeža ali upravnega središča organizacije (v tem vrstnem redu). |
| --- | --- |

3.2.1

V primeru registracije družbe na ravni EU je določitev vodilnega pristojnega organa odvisna od lokacije sedeža ali upravnega središča organizacije (v tem vrstnem redu).

| 3.2.2 | V primeru registracije družbe na ravni EU vodilni pristojni organ sodeluje le s pristojnimi organi v državah članicah, v katerih so lokacije, vključene v postopek registracije družbe. |
| --- | --- |

3.2.2

V primeru registracije družbe na ravni EU vodilni pristojni organ sodeluje le s pristojnimi organi v državah članicah, v katerih so lokacije, vključene v postopek registracije družbe.

| 3.2.3 | Vodilni pristojni organ je odgovoren za registracijo in usklajuje postopek z drugimi ustreznimi pristojnimi organi.
  Vodilni pristojni organ ne registrira, zadrži, izbriše ali podaljša registracije organizacije, če se pristojni organ iz druge države članice, v kateri so lokacije organizacije, vključene v registracijo, ne strinja z registracijo, zadržanjem, izbrisom ali podaljšanjem (glej oddelka 3.4. in 3.6 teh navodil). Kot je navedeno v oddelku 3.4.6, se lahko vodilni pristojni organ odloči tudi za nadaljevanje postopka registracije družbe z manjšim obsegom (npr. brez sporne lokacije). |
| --- | --- |

3.2.3

Vodilni pristojni organ je odgovoren za registracijo in usklajuje postopek z drugimi ustreznimi pristojnimi organi.

Vodilni pristojni organ ne registrira, zadrži, izbriše ali podaljša registracije organizacije, če se pristojni organ iz druge države članice, v kateri so lokacije organizacije, vključene v registracijo, ne strinja z registracijo, zadržanjem, izbrisom ali podaljšanjem (glej oddelka 3.4. in 3.6 teh navodil). Kot je navedeno v oddelku 3.4.6, se lahko vodilni pristojni organ odloči tudi za nadaljevanje postopka registracije družbe z manjšim obsegom (npr. brez sporne lokacije).

| 3.2.4 | Pristojni organi morajo usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje v svojih državah članicah, da bi zagotovili, da lahko tako pristojni organ kot organ za akreditiranje in licenciranje usklajeno opravljata svoje naloge. |
| --- | --- |

3.2.4

Pristojni organi morajo usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje v svojih državah članicah, da bi zagotovili, da lahko tako pristojni organ kot organ za akreditiranje in licenciranje usklajeno opravljata svoje naloge.

| 3.2.5 | Splošna načela in posebne usklajevalne postopke med pristojnimi organi v šestih mesecih po sprejetju teh navodil določi in odobri forum pristojnih organov. Nato jih predloži v sprejetje v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kot je določeno v členih 48(2) in 49(3) Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

3.2.5

Splošna načela in posebne usklajevalne postopke med pristojnimi organi v šestih mesecih po sprejetju teh navodil določi in odobri forum pristojnih organov. Nato jih predloži v sprejetje v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kot je določeno v členih 48(2) in 49(3) Uredbe EMAS.

| 3.2.6 | Forum pristojnih organov bo razvil standardizirane obrazce v vseh uradnih jezikih Evropske unije za izvajanje zgoraj navedenih „usklajevalnih postopkov“. Da bi omogočili učinkovito komunikacijo in hkrati zmanjšali napačno razumevanje zaradi jezikovnih ovir, bodo standardizirani obrazci večinoma vsebovali okenca za označevanje in zelo omejeno število polj za komentiranje, ki lahko vsebujejo prosto besedilo. Pisni dokaz te komunikacije, ki se izvaja prek navadne pošte, e-pošte ali faksa, je treba hraniti v primeru sporov med pristojnimi organi.
  Zgoraj omenjeni obrazci morajo vključevati, kot priponko, ki jo je mogoče posodabljati, seznam pristojbin, ki veljajo za vse države članice. |
| --- | --- |

3.2.6

Forum pristojnih organov bo razvil standardizirane obrazce v vseh uradnih jezikih Evropske unije za izvajanje zgoraj navedenih „usklajevalnih postopkov“. Da bi omogočili učinkovito komunikacijo in hkrati zmanjšali napačno razumevanje zaradi jezikovnih ovir, bodo standardizirani obrazci večinoma vsebovali okenca za označevanje in zelo omejeno število polj za komentiranje, ki lahko vsebujejo prosto besedilo. Pisni dokaz te komunikacije, ki se izvaja prek navadne pošte, e-pošte ali faksa, je treba hraniti v primeru sporov med pristojnimi organi.

Zgoraj omenjeni obrazci morajo vključevati, kot priponko, ki jo je mogoče posodabljati, seznam pristojbin, ki veljajo za vse države članice.

3.3   Naloge akreditiranih ali licenciranih preveriteljev

| 3.3.1 | Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

3.3.1

Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS.

| 3.3.2 | Preverjanje sistema okoljskega ravnanja in potrjevanje okoljske izjave EMAS mora izvajati okoljski preveritelj EMAS, ki je akreditiran ali licenciran za ustrezen obseg v skladu s kodami NACE (2). |
| --- | --- |

3.3.2

Preverjanje sistema okoljskega ravnanja in potrjevanje okoljske izjave EMAS mora izvajati okoljski preveritelj EMAS, ki je akreditiran ali licenciran za ustrezen obseg v skladu s kodami NACE (2).

| 3.3.3 | V primeru registracije organizacije z več lokacijami in dejavnostmi mora akreditacija preveriteljev zajemati vse kode NACE lokacij in dejavnosti organizacije. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za vse ustrezne kode NACE, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi akreditirani okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev. Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča vodilnemu pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Tako lahko vodilni pristojni organ prek sodelujočih pristojnih organov (ki morajo v zameno usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje) preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča vodilnemu pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije. |
| --- | --- |

3.3.3

V primeru registracije organizacije z več lokacijami in dejavnostmi mora akreditacija preveriteljev zajemati vse kode NACE lokacij in dejavnosti organizacije. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za vse ustrezne kode NACE, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi akreditirani okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev. Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča vodilnemu pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Tako lahko vodilni pristojni organ prek sodelujočih pristojnih organov (ki morajo v zameno usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje) preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča vodilnemu pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije.

| 3.3.4 | Preveritelji, akreditirani ali licencirani v eni državi članici, lahko opravljajo svoje naloge v drugih državah članicah. Preveritelji pošljejo obvestilo organu za akreditiranje ali licenciranje v državi članici, v kateri želijo delovati, vsaj štiri tedne pred začetkom izvajanja dejavnosti. |
| --- | --- |

3.3.4

Preveritelji, akreditirani ali licencirani v eni državi članici, lahko opravljajo svoje naloge v drugih državah članicah. Preveritelji pošljejo obvestilo organu za akreditiranje ali licenciranje v državi članici, v kateri želijo delovati, vsaj štiri tedne pred začetkom izvajanja dejavnosti.

| 3.3.5 | Organ za akreditiranje ali licenciranje, ki nadzoruje preveritelje, ki delujejo v njegovi državi članici, v primeru težav/negativnih rezultatov pošlje poročilo o nadzoru pristojnemu organu v tej državi članici. Ta pristojni organ nato posreduje poročilo o nadzoru vodilnemu pristojnemu organu, odgovornemu za registracijo družb na ravni EU. |
| --- | --- |

3.3.5

Organ za akreditiranje ali licenciranje, ki nadzoruje preveritelje, ki delujejo v njegovi državi članici, v primeru težav/negativnih rezultatov pošlje poročilo o nadzoru pristojnemu organu v tej državi članici. Ta pristojni organ nato posreduje poročilo o nadzoru vodilnemu pristojnemu organu, odgovornemu za registracijo družb na ravni EU.

| 3.3.6 | Če preveritelj v času preverjanja za prvo registracijo ugotovi neskladnost, ne podpiše izjave iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljske izjave EMAS. |
| --- | --- |

3.3.6

Če preveritelj v času preverjanja za prvo registracijo ugotovi neskladnost, ne podpiše izjave iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljske izjave EMAS.

| 3.3.7 | Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracije ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča (vodilnemu) pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije EMAS lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne zagotovi ustreznih ukrepov za razrešitev težave glede neskladnosti, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS. Z drugimi besedami okoljski preveritelj EMAS podpiše izjavo in potrdi okoljsko izjavo EMAS le v primeru popolne skladnosti. |
| --- | --- |

3.3.7

Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracije ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča (vodilnemu) pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije EMAS lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne zagotovi ustreznih ukrepov za razrešitev težave glede neskladnosti, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS. Z drugimi besedami okoljski preveritelj EMAS podpiše izjavo in potrdi okoljsko izjavo EMAS le v primeru popolne skladnosti.

3.4   Postopek registracije

| 3.4.1 | Splošna pravila, ki veljajo za registracijo, so določena v poglavjih II, III in IV Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

3.4.1

Splošna pravila, ki veljajo za registracijo, so določena v poglavjih II, III in IV Uredbe EMAS.

| 3.4.2 | Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveritelji in vodilnim pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS. |
| --- | --- |

3.4.2

Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveritelji in vodilnim pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS.

| 3.4.3 | Vodilni pristojni organ preveri informacije iz prijave in o tem obvesti druge udeležene pristojne organe. To pomeni, da morajo udeleženi pristojni organi obvestiti vodilni pristojni organ o veljavnosti informacij o vključenih nacionalnih lokacijah. |
| --- | --- |

3.4.3

Vodilni pristojni organ preveri informacije iz prijave in o tem obvesti druge udeležene pristojne organe. To pomeni, da morajo udeleženi pristojni organi obvestiti vodilni pristojni organ o veljavnosti informacij o vključenih nacionalnih lokacijah.

| 3.4.4 | Udeleženi pristojni organi prek organov za akreditiranje in licenciranje za svoje države članice preverijo, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. To pomeni, da pristojni organ preveri, ali so preveritelji ustrezno in pravočasno (vsaj štiri tedne pred vsakim preverjanjem v državi članici) posredovali obvestilo v skladu s členom 24(1) Uredbe EMAS. Zato mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje v njegovi državi članici enostavno sporočilo, da obstajajo lokacije, ki jih je treba registrirati na podlagi dejavnosti preverjanja/potrjevanja preveriteljev iz drugih držav članic. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, ali o težavi obvesti pristojni organ. Brez te minimalne komunikacije med pristojnimi organi ter organi za akreditiranje in licenciranje ter med pristojnimi organi in vodilnim pristojnim organom bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile. |
| --- | --- |

3.4.4

Udeleženi pristojni organi prek organov za akreditiranje in licenciranje za svoje države članice preverijo, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. To pomeni, da pristojni organ preveri, ali so preveritelji ustrezno in pravočasno (vsaj štiri tedne pred vsakim preverjanjem v državi članici) posredovali obvestilo v skladu s členom 24(1) Uredbe EMAS. Zato mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje v njegovi državi članici enostavno sporočilo, da obstajajo lokacije, ki jih je treba registrirati na podlagi dejavnosti preverjanja/potrjevanja preveriteljev iz drugih držav članic. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, ali o težavi obvesti pristojni organ. Brez te minimalne komunikacije med pristojnimi organi ter organi za akreditiranje in licenciranje ter med pristojnimi organi in vodilnim pristojnim organom bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile.

| 3.4.5 | Vsi pristojni organi, vključeni v postopek registracije, bodo uporabljali nacionalne postopke za preverjanje, ali lokacije v njihovi državi članici izpolnjujejo zahteve iz Uredbe EMAS. Ti organi bodo nato obvestili vodilni pristojni organ o svoji odločitvi (družbo je mogoče/ni mogoče registrirati). Pristojni organ v primeru negativne odločitve v obliki izjave obvesti vodilni pristojni organ o motivaciji za to odločitev. Ker je ta izjava zavezujoča, se lahko vodilni pristojni organ odloči, da ustavi postopek registracije družbe, dokler niso izpolnjene zahteve iz Uredbe (v tem primeru v okviru EMAS ne bo registrirana nobena lokacija) ali obvesti organizacijo, da lahko nadaljuje postopek registracije družbe brez sporne lokacije. |
| --- | --- |

3.4.5

Vsi pristojni organi, vključeni v postopek registracije, bodo uporabljali nacionalne postopke za preverjanje, ali lokacije v njihovi državi članici izpolnjujejo zahteve iz Uredbe EMAS. Ti organi bodo nato obvestili vodilni pristojni organ o svoji odločitvi (družbo je mogoče/ni mogoče registrirati). Pristojni organ v primeru negativne odločitve v obliki izjave obvesti vodilni pristojni organ o motivaciji za to odločitev. Ker je ta izjava zavezujoča, se lahko vodilni pristojni organ odloči, da ustavi postopek registracije družbe, dokler niso izpolnjene zahteve iz Uredbe (v tem primeru v okviru EMAS ne bo registrirana nobena lokacija) ali obvesti organizacijo, da lahko nadaljuje postopek registracije družbe brez sporne lokacije.

| 3.4.6 | Po odločitvi v zvezi z registracijo vodilni pristojni organ obvesti vse udeležene nacionalne pristojne organe, ki nato obvestijo ustrezne izvršilne organe.

  Opomba:

  Evropska komisija spodbuja udeležene pristojne organe, naj si izmenjujejo kontaktne podatke ustreznih izvršilnih organov in tako olajšajo izmenjavo informacij med pristojnimi organi in izvršilnimi organi, da jih seznanijo o morebitnih primerih neskladnosti. |
| --- | --- |

3.4.6

Po odločitvi v zvezi z registracijo vodilni pristojni organ obvesti vse udeležene nacionalne pristojne organe, ki nato obvestijo ustrezne izvršilne organe.

Opomba:

Evropska komisija spodbuja udeležene pristojne organe, naj si izmenjujejo kontaktne podatke ustreznih izvršilnih organov in tako olajšajo izmenjavo informacij med pristojnimi organi in izvršilnimi organi, da jih seznanijo o morebitnih primerih neskladnosti.

| 3.4.7 | Spremljanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na nacionalni ravni zagotavljajo nacionalni izvršilni organi in preveritelji med postopkom preverjanja. Če ti organi ugotovijo primer neskladnosti, morajo o tem obvestiti nacionalni pristojni organ, ki to posreduje vodilnemu pristojnemu organu. |
| --- | --- |

3.4.7

Spremljanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na nacionalni ravni zagotavljajo nacionalni izvršilni organi in preveritelji med postopkom preverjanja. Če ti organi ugotovijo primer neskladnosti, morajo o tem obvestiti nacionalni pristojni organ, ki to posreduje vodilnemu pristojnemu organu.

| 3.4.8 | Če pristojni organ v državi članici, v kateri je lokacija organizacije, ki je zaprosila za registracijo zadevne družbe, najde dokaze o kršitvi veljavnih zakonskih zahtev, pritožbe ali kakršne koli druge pomembne informacije v zvezi z izpolnjevanjem zahtev glede registracije, podaljšanja, zadržanja ali izbrisa registracije, nemudoma posreduje vodilnemu pristojnemu organu poročilo o nadzoru, v katerem opisuje težavo. |
| --- | --- |

3.4.8

Če pristojni organ v državi članici, v kateri je lokacija organizacije, ki je zaprosila za registracijo zadevne družbe, najde dokaze o kršitvi veljavnih zakonskih zahtev, pritožbe ali kakršne koli druge pomembne informacije v zvezi z izpolnjevanjem zahtev glede registracije, podaljšanja, zadržanja ali izbrisa registracije, nemudoma posreduje vodilnemu pristojnemu organu poročilo o nadzoru, v katerem opisuje težavo.

| 3.4.9 | Nekatere države članice morajo zaračunavati pristojbine v skladu z nacionalno zakonodajo. Zato vodilni pristojni organ ne more odločati o pristojbinah, določenih v skladu z zakonodajo drugih držav članic. Vloga vodilnega pristojnega organa v zvezi s pristojbinami vključuje le obveščanje organizacije o skupnem znesku pristojbin, ki jih morajo plačati nacionalnim pristojnim organom, udeleženim v postopku registracije. Vodilni pristojni organ prav tako obvesti organizacijo, da vsi udeleženi pristojni organi zaračunavajo pristojbine za registracijo nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, neposredno zadevnim nacionalnim lokacijam organizacije prosilke.
  Vsi udeleženi pristojni organi obvestijo vodilni pristojni organ, da so bile pristojbine uspešno plačane pred registracijo, kot je določeno v členu 5(2)(d) Uredbe EMAS.

  Opomba:

  Evropska komisija močno spodbuja vse države članice, naj preučijo možnosti znižanja veljavnih pristojbin za organizacije, ki so zaprosile za registracijo družbe. V primerih registracije družbe bo imel le vodilni pristojni organ upravne stroške, primerljive s stroški običajne registracije, udeleženi pristojni organi pa bodo manj vključeni in tako imeli nižje stroške. Nižje pristojbine bodo povečale privlačnost sistema EMAS in registracije družbe. |
| --- | --- |

3.4.9

Nekatere države članice morajo zaračunavati pristojbine v skladu z nacionalno zakonodajo. Zato vodilni pristojni organ ne more odločati o pristojbinah, določenih v skladu z zakonodajo drugih držav članic. Vloga vodilnega pristojnega organa v zvezi s pristojbinami vključuje le obveščanje organizacije o skupnem znesku pristojbin, ki jih morajo plačati nacionalnim pristojnim organom, udeleženim v postopku registracije. Vodilni pristojni organ prav tako obvesti organizacijo, da vsi udeleženi pristojni organi zaračunavajo pristojbine za registracijo nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, neposredno zadevnim nacionalnim lokacijam organizacije prosilke.

Vsi udeleženi pristojni organi obvestijo vodilni pristojni organ, da so bile pristojbine uspešno plačane pred registracijo, kot je določeno v členu 5(2)(d) Uredbe EMAS.

Opomba:

Evropska komisija močno spodbuja vse države članice, naj preučijo možnosti znižanja veljavnih pristojbin za organizacije, ki so zaprosile za registracijo družbe. V primerih registracije družbe bo imel le vodilni pristojni organ upravne stroške, primerljive s stroški običajne registracije, udeleženi pristojni organi pa bodo manj vključeni in tako imeli nižje stroške. Nižje pristojbine bodo povečale privlačnost sistema EMAS in registracije družbe.

| 3.4.10 | Vsi udeleženi pristojni organi morajo zaračunavati pristojbine za registracijo nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, neposredno zadevnim nacionalnim lokacijam organizacije prosilke. |
| --- | --- |

3.4.10

Vsi udeleženi pristojni organi morajo zaračunavati pristojbine za registracijo nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, neposredno zadevnim nacionalnim lokacijam organizacije prosilke.

3.5   Že registrirane organizacije

| 3.5.1 | Če se že registrirana organizacija odloči za registracijo družbe na ravni EU, lahko vodilni pristojni organ na zahtevo organizacije razširi obseg obstoječe registracije ter tako ohrani obstoječe število v nacionalnem registru. Vnos je treba zabeležiti z novo registracijsko številko v nacionalnem registru. V teh primerih vsi drugi udeleženi pristojni organi iz držav članic, v katerih ima organizacija že registrirane lokacije, zagotovijo, da bodo obstoječe registracije registrirane pod novo registracijsko številko v ustreznih registrih. |
| --- | --- |

3.5.1

Če se že registrirana organizacija odloči za registracijo družbe na ravni EU, lahko vodilni pristojni organ na zahtevo organizacije razširi obseg obstoječe registracije ter tako ohrani obstoječe število v nacionalnem registru. Vnos je treba zabeležiti z novo registracijsko številko v nacionalnem registru. V teh primerih vsi drugi udeleženi pristojni organi iz držav članic, v katerih ima organizacija že registrirane lokacije, zagotovijo, da bodo obstoječe registracije registrirane pod novo registracijsko številko v ustreznih registrih.

3.6   Izbris in zadržanje registracij

| 3.6.1 | Za ta poseben postopek veljajo splošna pravila za zadržanje in izbris iz člena 15 Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

3.6.1

Za ta poseben postopek veljajo splošna pravila za zadržanje in izbris iz člena 15 Uredbe EMAS.

| 3.6.2 | Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti vodilnemu pristojnemu organu. |
| --- | --- |

3.6.2

Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti vodilnemu pristojnemu organu.

| 3.6.3 | Vsak pristojni organ je odgovoren za postopke, povezane z lokacijami organizacije v zadevni državi članici. Če se pojavi primer, ko je treba organizacijo zadržati ali izbrisati iz registra EMAS, sodelujoči pristojni organ o tem obvesti vodilni pristojni organ z izjavo o svojem mnenju. To pomeni, da nacionalni pristojni organi izdajajo le izjave o zadevnih nacionalnih lokacijah. Če ena od teh izjav potrdi, da nacionalne lokacije ni mogoče registrirati, vodilni pristojni organ začne postopek za izbris ali zadržanje, pri čemer upošteva zahteve iz člena 15 Uredbe EMAS. Preden vodilni pristojni organ sprejme končno odločitev o izbrisu ali zadržanju organizacije, mora o tem obvestiti druge sodelujoče pristojne organe, da jih seznani z razlogi za zadržanje/izbris s strani enega ali več pristojnih organov. Prav tako mora vodilni pristojni organ obvestiti sedež ali upravno središče organizacije o sprejeti odločitvi in razlogih za predlagani izbris ali zadržanje. Nato vodilni pristojni organ da organizaciji priložnost, da se odloči, ali bo celotna organizacija izbrisana iz registra EMAS ali bodo sporne lokacije odstranjene iz obsega registracije družbe. |
| --- | --- |

3.6.3

Vsak pristojni organ je odgovoren za postopke, povezane z lokacijami organizacije v zadevni državi članici. Če se pojavi primer, ko je treba organizacijo zadržati ali izbrisati iz registra EMAS, sodelujoči pristojni organ o tem obvesti vodilni pristojni organ z izjavo o svojem mnenju. To pomeni, da nacionalni pristojni organi izdajajo le izjave o zadevnih nacionalnih lokacijah. Če ena od teh izjav potrdi, da nacionalne lokacije ni mogoče registrirati, vodilni pristojni organ začne postopek za izbris ali zadržanje, pri čemer upošteva zahteve iz člena 15 Uredbe EMAS. Preden vodilni pristojni organ sprejme končno odločitev o izbrisu ali zadržanju organizacije, mora o tem obvestiti druge sodelujoče pristojne organe, da jih seznani z razlogi za zadržanje/izbris s strani enega ali več pristojnih organov. Prav tako mora vodilni pristojni organ obvestiti sedež ali upravno središče organizacije o sprejeti odločitvi in razlogih za predlagani izbris ali zadržanje. Nato vodilni pristojni organ da organizaciji priložnost, da se odloči, ali bo celotna organizacija izbrisana iz registra EMAS ali bodo sporne lokacije odstranjene iz obsega registracije družbe.

| 3.6.4 | Spore med posameznimi nacionalnimi pristojnimi organi, udeleženimi v postopku registracije družbe, rešuje forum pristojnih organov. Spori med vodilnim pristojnim organom in organizacijo se bodo reševali v skladu z nacionalno zakonodajo države, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ. Spori med organizacijo in posameznimi pristojnimi organi, npr. o vprašanju izpolnjevanja zakonskih zahtev posameznih nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, se bodo reševali v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo zadevne države članice. Spori se bodo reševali v skladu z zahtevami iz člena 15 Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

3.6.4

Spore med posameznimi nacionalnimi pristojnimi organi, udeleženimi v postopku registracije družbe, rešuje forum pristojnih organov. Spori med vodilnim pristojnim organom in organizacijo se bodo reševali v skladu z nacionalno zakonodajo države, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ. Spori med organizacijo in posameznimi pristojnimi organi, npr. o vprašanju izpolnjevanja zakonskih zahtev posameznih nacionalnih lokacij, vključenih v postopek registracije družbe, se bodo reševali v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo zadevne države članice. Spori se bodo reševali v skladu z zahtevami iz člena 15 Uredbe EMAS.

| 3.6.5 | Če se pristojni organi, ki so vključeni v forum pristojnih organov, ne morejo dogovoriti, se lahko postopek registracije nadaljuje brez spornih lokacij. |
| --- | --- |

3.6.5

Če se pristojni organi, ki so vključeni v forum pristojnih organov, ne morejo dogovoriti, se lahko postopek registracije nadaljuje brez spornih lokacij.

3.7   Jezikovne težave

| 3.7.1 | Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ (člen 5(3)). Če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah, mora te informacije predložiti tudi v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) držav članic, v katerih so lokacije. |
| --- | --- |

3.7.1

Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ (člen 5(3)). Če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah, mora te informacije predložiti tudi v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) držav članic, v katerih so lokacije.

4.   REGISTRACIJA NA RAVNI TRETJIH DRŽAV – REGISTRACIJA ORGANIZACIJ Z ENO ALI VEČ LOKACIJAMI V TRETJIH DRŽAVAH (PRIMER 2)

Registracija na ravni tretjih držav v okviru EMAS pomeni registracijo organizacije, ki deluje v eni ali več tretjih državah, v okviru EMAS. V skladu z Uredbo EMAS se lahko države članice svobodno odločajo, ali bodo nacionalni pristojni organi omogočili registracijo organizacij v tretjih državah v skladu s členom 11(1) Uredbe EMAS.

4.1   Veljavna zakonodaja in izpolnjevanje zakonskih zahtev v tretjih državah

| 4.1.1 | Organizacije morajo vedno upoštevati ustrezne nacionalne zakonske zahteve tretjih držav, v katerih so lokacije, vključene v registracijo EMAS. |
| --- | --- |

4.1.1

Organizacije morajo vedno upoštevati ustrezne nacionalne zakonske zahteve tretjih držav, v katerih so lokacije, vključene v registracijo EMAS.

| 4.1.2 | Da bi sistem EMAS ohranil visoko raven ambicioznosti in verodostojnosti, mora okoljska učinkovitost organizacije v tretji državi dosegati raven, ki je čim bližja ravni, ki jo morajo dosegati organizacije v EU v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo. Zato je zaželeno, da organizacije iz držav zunaj Skupnosti v okoljski izjavi poleg sklicev na veljavne nacionalne okoljske zahteve navedejo tudi sklic na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se organizacija namerava prijaviti za registracijo (člen 4(4) Uredbe EMAS). Okoljske zahteve na tem seznamu je treba uporabljati kot referenco pri določanju morebitnih višjih ciljev učinkovitosti, vendar niso nujne za izvedbo ocene skladnosti organizacije z zakonskimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.1.2

Da bi sistem EMAS ohranil visoko raven ambicioznosti in verodostojnosti, mora okoljska učinkovitost organizacije v tretji državi dosegati raven, ki je čim bližja ravni, ki jo morajo dosegati organizacije v EU v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo. Zato je zaželeno, da organizacije iz držav zunaj Skupnosti v okoljski izjavi poleg sklicev na veljavne nacionalne okoljske zahteve navedejo tudi sklic na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se organizacija namerava prijaviti za registracijo (člen 4(4) Uredbe EMAS). Okoljske zahteve na tem seznamu je treba uporabljati kot referenco pri določanju morebitnih višjih ciljev učinkovitosti, vendar niso nujne za izvedbo ocene skladnosti organizacije z zakonskimi zahtevami.

| 4.1.3 | V skladu s Prilogo IV.B.(g) k Uredbi EMAS okoljska izjava organizacij vsebuje sklic na veljavne nacionalne zakonske zahteve v zvezi z okoljem. |
| --- | --- |

4.1.3

V skladu s Prilogo IV.B.(g) k Uredbi EMAS okoljska izjava organizacij vsebuje sklic na veljavne nacionalne zakonske zahteve v zvezi z okoljem.

| 4.1.4 | Za lokacije v tretjih državah morajo biti dokumenti iz člena 4(4) Uredbe EMAS po možnosti sestavljeni iz:






  — | izjav izvršilnih organov tretje države, ki vključujejo informacije o okoljskih dovoljenjih, ki veljajo za organizacijo, in navajajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe, |
| --- | --- | --- |

4.1.4

Za lokacije v tretjih državah morajo biti dokumenti iz člena 4(4) Uredbe EMAS po možnosti sestavljeni iz:

—

izjav izvršilnih organov tretje države, ki vključujejo informacije o okoljskih dovoljenjih, ki veljajo za organizacijo, in navajajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe,

| — | Poleg tega mora okoljska izjava po možnosti vsebovati tudi referenčne preglednice med nacionalno zakonodajo tretje države in zakonodajo države, v kateri se organizacija prijavi za registracijo, kot je določeno v oddelku 4.1.2. |
| --- | --- |

—

Poleg tega mora okoljska izjava po možnosti vsebovati tudi referenčne preglednice med nacionalno zakonodajo tretje države in zakonodajo države, v kateri se organizacija prijavi za registracijo, kot je določeno v oddelku 4.1.2.

4.2   Akreditiranje in licenciranje EMAS na ravni tretjih držav

| 4.2.1 | Države članice sprejmejo odločitev o tem, ali bodo omogočile registracijo na ravni tretjih držav ali ne, v skladu z njihovimi sredstvi in operativnimi postopki. V tem primeru države članice poskrbijo, da bodo nacionalni organi za akreditiranje ali licenciranje zagotovili akreditiranje ali licenciranje okoljskih preveriteljev za EMAS na ravni tretjih držav. Le države članice, ki sprejmejo načelo „registracije na ravni tretjih držav“ lahko registrirajo organizacije, ki delujejo v tretjih državah. |
| --- | --- |

4.2.1

Države članice sprejmejo odločitev o tem, ali bodo omogočile registracijo na ravni tretjih držav ali ne, v skladu z njihovimi sredstvi in operativnimi postopki. V tem primeru države članice poskrbijo, da bodo nacionalni organi za akreditiranje ali licenciranje zagotovili akreditiranje ali licenciranje okoljskih preveriteljev za EMAS na ravni tretjih držav. Le države članice, ki sprejmejo načelo „registracije na ravni tretjih držav“ lahko registrirajo organizacije, ki delujejo v tretjih državah.

| 4.2.2 | Če se država članica odloči, da bo omogočila registracijo na ravni tretjih držav v skladu s členom 3(3) Uredbe EMAS, bo možnost pridobitve registracije od te države članice dejansko odvisna od razpoložljivosti akreditiranih preveriteljev. Morebitni preveritelj mora biti akreditiran v tisti državi članici, ki zagotavlja registracijo na ravni tretjih držav, in sicer za specifično tretjo državo in za specifične gospodarske sektorje (določene na podlagi kod NACE) v danem postopku registracije.

  Pojasnjevalna opomba:

  To pomeni, da mora preveritelja, ki bo izvajal preverjanje v zadevni tretji državi, za specifično tretjo državo akreditirati organ za akreditiranje in licenciranje države članice, ki omogoča registracije na ravni tretjih držav in v kateri se organizacija namerava registrirati. |
| --- | --- |

4.2.2

Če se država članica odloči, da bo omogočila registracijo na ravni tretjih držav v skladu s členom 3(3) Uredbe EMAS, bo možnost pridobitve registracije od te države članice dejansko odvisna od razpoložljivosti akreditiranih preveriteljev. Morebitni preveritelj mora biti akreditiran v tisti državi članici, ki zagotavlja registracijo na ravni tretjih držav, in sicer za specifično tretjo državo in za specifične gospodarske sektorje (določene na podlagi kod NACE) v danem postopku registracije.

Pojasnjevalna opomba:

To pomeni, da mora preveritelja, ki bo izvajal preverjanje v zadevni tretji državi, za specifično tretjo državo akreditirati organ za akreditiranje in licenciranje države članice, ki omogoča registracije na ravni tretjih držav in v kateri se organizacija namerava registrirati.

| 4.2.3 | V akreditaciji ali licenci, ki jih lahko preveritelji pridobijo za tretje države, mora biti navedeno, za katere tretje države velja, tako da je odobritev registracije v skladu z določbami iz člena 22(2) Uredbe EMAS. Države članice se morajo odločiti, ali želijo izdati ločena potrdila za posamezno tretjo državo ali skupno potrdilo o akreditaciji s priloženim geografskim dodatkom, v katerem so navedene države, v katerih lahko v skladu z akreditacijo delujejo organi za preverjanje.

  Pojasnjevalna opomba:

  Ob upoštevanju člena 22 z naslovom „dodatne zahteve za okoljske preveritelje, dejavne v tretjih državah“ je jasno, da se lahko akreditiranje/licenciranje za tretje države izvaja le kot dodatno akreditiranje/licenciranje k osnovnemu akreditiranju/licenciranju za Evropo. To pomeni, da se akreditiranje/licenciranje na ravni tretjih držav odobri kot dodatna zahteva k splošni akreditaciji/licenciranju v določenem obsegu in njegovih zahtevah. Zato bo moralo akreditiranje/licenciranje za tretje države vključevati akreditiranje/licenciranje za eno od držav članic in v določenem obsegu.
  Ko je preveritelj akreditiran ali licenciran v eni državi članici, lahko prosto opravlja dejavnosti preverjanja v drugih državah članicah v skladu s členom 24 Uredbe. |
| --- | --- |

4.2.3

V akreditaciji ali licenci, ki jih lahko preveritelji pridobijo za tretje države, mora biti navedeno, za katere tretje države velja, tako da je odobritev registracije v skladu z določbami iz člena 22(2) Uredbe EMAS. Države članice se morajo odločiti, ali želijo izdati ločena potrdila za posamezno tretjo državo ali skupno potrdilo o akreditaciji s priloženim geografskim dodatkom, v katerem so navedene države, v katerih lahko v skladu z akreditacijo delujejo organi za preverjanje.

Pojasnjevalna opomba:

Ob upoštevanju člena 22 z naslovom „dodatne zahteve za okoljske preveritelje, dejavne v tretjih državah“ je jasno, da se lahko akreditiranje/licenciranje za tretje države izvaja le kot dodatno akreditiranje/licenciranje k osnovnemu akreditiranju/licenciranju za Evropo. To pomeni, da se akreditiranje/licenciranje na ravni tretjih držav odobri kot dodatna zahteva k splošni akreditaciji/licenciranju v določenem obsegu in njegovih zahtevah. Zato bo moralo akreditiranje/licenciranje za tretje države vključevati akreditiranje/licenciranje za eno od držav članic in v določenem obsegu.

Ko je preveritelj akreditiran ali licenciran v eni državi članici, lahko prosto opravlja dejavnosti preverjanja v drugih državah članicah v skladu s členom 24 Uredbe.

4.3   Naloge pristojnih organov

| 4.3.1 | Država članica z več kot enim pristojnim organom mora določiti, na kateri pristojni organ je mogoče nasloviti prijave za registracije na ravni tretjih držav, ta pa mora biti isti kot organ, določen v skladu z oddelkom 5.3.1. |
| --- | --- |

4.3.1

Država članica z več kot enim pristojnim organom mora določiti, na kateri pristojni organ je mogoče nasloviti prijave za registracije na ravni tretjih držav, ta pa mora biti isti kot organ, določen v skladu z oddelkom 5.3.1.

| 4.3.2 | Prijavo za registracijo na ravni tretjih držav vložijo organizacije z lokacijami le v tretjih državah pri katerem koli pristojnem organu, imenovanem za ta namen v tistih državah članicah, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | država članica omogoča registracijo organizacij iz tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Prijavo za registracijo na ravni tretjih držav vložijo organizacije z lokacijami le v tretjih državah pri katerem koli pristojnem organu, imenovanem za ta namen v tistih državah članicah, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

država članica omogoča registracijo organizacij iz tretjih držav;

| (b) | akreditirani ali licencirani preveritelji so na voljo za preverjanje v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v registracijo, ti preveritelji pa pokrivajo ustrezne kode NACE (z drugimi besedami, odločitev o izbiri preveritelja sprejme država članica registracije in obratno). |
| --- | --- |

(b)

akreditirani ali licencirani preveritelji so na voljo za preverjanje v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v registracijo, ti preveritelji pa pokrivajo ustrezne kode NACE (z drugimi besedami, odločitev o izbiri preveritelja sprejme država članica registracije in obratno).

| 4.3.3 | Pristojni organi morajo usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje v svojih državah članicah, da bi zagotovili, da lahko tako pristojni organ kot organ za akreditiranje in licenciranje usklajeno opravljata svoje naloge, kadar koli države članice omogočijo registracijo organizacij iz tretjih držav. |
| --- | --- |

4.3.3

Pristojni organi morajo usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje v svojih državah članicah, da bi zagotovili, da lahko tako pristojni organ kot organ za akreditiranje in licenciranje usklajeno opravljata svoje naloge, kadar koli države članice omogočijo registracijo organizacij iz tretjih držav.

4.4   Naloge akreditiranih ali licenciranih preveriteljev

| 4.4.1 | Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

4.4.1

Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS.

| 4.4.2 | Države članice, ki omogočijo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti poseben sistem za akreditiranje ali licenciranje preveriteljev za tretje države. Akreditacija ali licenca preveriteljev bo odobrena po posameznih državah kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz tega oddelka. |
| --- | --- |

4.4.2

Države članice, ki omogočijo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti poseben sistem za akreditiranje ali licenciranje preveriteljev za tretje države. Akreditacija ali licenca preveriteljev bo odobrena po posameznih državah kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz tega oddelka.

| 4.4.3 | Preveritelji morajo biti akreditirani ali licencirani za vse kode NACE dejavnosti organizacije, povezane z lokacijami te organizacije, ki jih je treba vključiti v postopek registracije. Zaradi potencialnega širokega obsega dejavnosti imajo organizacije možnost, da vključijo več akreditiranih preveriteljev, če se jim to zdi primerno. Dejansko je lahko težko, če ne celo nemogoče, imenovati enega preveritelja za vse dejavnosti velikih organizacij. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za ustrezne kode NACE, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih/licenciranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev. |
| --- | --- |

4.4.3

Preveritelji morajo biti akreditirani ali licencirani za vse kode NACE dejavnosti organizacije, povezane z lokacijami te organizacije, ki jih je treba vključiti v postopek registracije. Zaradi potencialnega širokega obsega dejavnosti imajo organizacije možnost, da vključijo več akreditiranih preveriteljev, če se jim to zdi primerno. Dejansko je lahko težko, če ne celo nemogoče, imenovati enega preveritelja za vse dejavnosti velikih organizacij. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za ustrezne kode NACE, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih/licenciranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev.

| 4.4.4 | Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Zato lahko pristojni organ prek organov za akreditiranje in licenciranje preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije. |
| --- | --- |

4.4.4

Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Zato lahko pristojni organ prek organov za akreditiranje in licenciranje preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije.

| 4.4.5 | Preveritelji, ki želijo delovati v tretjih državah, morajo dobiti posebno akreditacijo ali licenco za zadevno državo kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz Uredbe EMAS. To pomeni, da morajo imeti:






  (a) | posebno akreditacijo ali licenco za kode NACE, ki veljajo za organizacijo; |
| --- | --- | --- |

4.4.5

Preveritelji, ki želijo delovati v tretjih državah, morajo dobiti posebno akreditacijo ali licenco za zadevno državo kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz Uredbe EMAS. To pomeni, da morajo imeti:

(a)

posebno akreditacijo ali licenco za kode NACE, ki veljajo za organizacijo;

| (b) | znanje in razumevanje zakonodajnih, predpisanih in upravnih zahtev, ki se nanašajo na okolje v tretji državi, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca; |
| --- | --- |

(b)

znanje in razumevanje zakonodajnih, predpisanih in upravnih zahtev, ki se nanašajo na okolje v tretji državi, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca;

| (c) | znanje in razumevanje uradnega jezika tretje države, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca. |
| --- | --- |

(c)

znanje in razumevanje uradnega jezika tretje države, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca.

| 4.4.6 | Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državah, ki so zajete v prijavi. |
| --- | --- |

4.4.6

Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državah, ki so zajete v prijavi.

| 4.4.7 | V tretjih državah preveritelj poleg rednih nalog izvaja zlasti podrobni pregled izvajanja zakonskih zahtev s strani organizacije in njenih lokacij, ki so vključene v postopek registracije. V zvezi s tem, zlasti glede vsebine člena 13(2)c Uredbe EMAS, preveritelji preverijo, da ni dokaza o neskladnosti z zakonskimi zahtevami v zvezi z okoljem. Preveritelji morajo uporabiti ugotovitve izvršilnih organov, zato morajo z njimi stopiti v stik, da bi dobili natančne informacije o izvajanju zakonskih zahtev. Preveritelj mora preveriti, ali je na podlagi prejetih dokazil, na primer prek pisnega poročila pristojnega izvršilnega organa, ugotovil, da ni dokazov o neskladnosti, Če ne najde dokazov o neskladnosti, to navede v izjavi okoljskega preveritelja o dejavnostih preverjanja in potrjevanja (Priloga VII k Uredbi EMAS). To izjavo mora podpisati preveritelj. Preveritelj mora preveriti, ali so zahteve iz Uredbe EMAS izpolnjene, z običajnimi tehnikami presoje, ki jih mora izvajati v skladu z Uredbo EMAS. Da bi zagotovil enako raven kakovosti registracije lokacij v tretji državi v primerjavi s podobnimi lokacijami v EU, lahko preveritelj opravi oceno tveganja. |
| --- | --- |

4.4.7

V tretjih državah preveritelj poleg rednih nalog izvaja zlasti podrobni pregled izvajanja zakonskih zahtev s strani organizacije in njenih lokacij, ki so vključene v postopek registracije. V zvezi s tem, zlasti glede vsebine člena 13(2)c Uredbe EMAS, preveritelji preverijo, da ni dokaza o neskladnosti z zakonskimi zahtevami v zvezi z okoljem. Preveritelji morajo uporabiti ugotovitve izvršilnih organov, zato morajo z njimi stopiti v stik, da bi dobili natančne informacije o izvajanju zakonskih zahtev. Preveritelj mora preveriti, ali je na podlagi prejetih dokazil, na primer prek pisnega poročila pristojnega izvršilnega organa, ugotovil, da ni dokazov o neskladnosti, Če ne najde dokazov o neskladnosti, to navede v izjavi okoljskega preveritelja o dejavnostih preverjanja in potrjevanja (Priloga VII k Uredbi EMAS). To izjavo mora podpisati preveritelj. Preveritelj mora preveriti, ali so zahteve iz Uredbe EMAS izpolnjene, z običajnimi tehnikami presoje, ki jih mora izvajati v skladu z Uredbo EMAS. Da bi zagotovil enako raven kakovosti registracije lokacij v tretji državi v primerjavi s podobnimi lokacijami v EU, lahko preveritelj opravi oceno tveganja.

| 4.4.8 | V skladu s členom 13(2)d Uredbe EMAS mora preveritelj preveriti, da zainteresirane strani niso vložile ustreznih pritožb ali da so bile pritožbe pozitivno rešene. |
| --- | --- |

4.4.8

V skladu s členom 13(2)d Uredbe EMAS mora preveritelj preveriti, da zainteresirane strani niso vložile ustreznih pritožb ali da so bile pritožbe pozitivno rešene.

| 4.4.9 | Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti ukrepe za krepitev postopka akreditacije, da bi zagotovile, da imajo preveritelji, akreditirani za specifične tretje države, znanje za preverjanje skladnosti organizacije z veljavno nacionalno zakonodajo v tretji državi. |
| --- | --- |

4.4.9

Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti ukrepe za krepitev postopka akreditacije, da bi zagotovile, da imajo preveritelji, akreditirani za specifične tretje države, znanje za preverjanje skladnosti organizacije z veljavno nacionalno zakonodajo v tretji državi.

| 4.4.10 | Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav, lahko vzpostavijo posebne neobvezne določbe za krepitev preverjanja izvajanja zakonskih zahtev in zagotovitev postopka registracije, ki je podoben postopku v EU. Države članice lahko zlasti preučijo možnost sprejetja sporazumov (dvostranskega sporazuma, memoranduma o soglasju itd.). Taki sporazumi bi lahko vključevali postopek obveščanja o izvajanju zakonskih zahtev med zadevnim izvršilnim organom v tretji državi in državo članico ter postopek sporočanja kršitev veljavnih zakonskih zahtev pristojnemu organu države članice v času med prvo registracijo ali podaljšanjem in naslednjim podaljšanjem. |
| --- | --- |

4.4.10

Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav, lahko vzpostavijo posebne neobvezne določbe za krepitev preverjanja izvajanja zakonskih zahtev in zagotovitev postopka registracije, ki je podoben postopku v EU. Države članice lahko zlasti preučijo možnost sprejetja sporazumov (dvostranskega sporazuma, memoranduma o soglasju itd.). Taki sporazumi bi lahko vključevali postopek obveščanja o izvajanju zakonskih zahtev med zadevnim izvršilnim organom v tretji državi in državo članico ter postopek sporočanja kršitev veljavnih zakonskih zahtev pristojnemu organu države članice v času med prvo registracijo ali podaljšanjem in naslednjim podaljšanjem.

| 4.4.11 | Okoljski preveritelj vsaj šest tednov pred vsakim preverjanjem ali potrjevanjem v tretji državi sporoči organu za akreditiranje ali licenciranje države članice, v kateri se namerava zadevna organizacija prijaviti za registracijo ali v kateri je registrirana, podrobnosti o njegovi akreditaciji ali licenci ter kraj in čas opravljanja preverjanja ali potrjevanja. Prav tako lahko obvesti pristojni organ države članice, v kateri se nameravajo registrirati lokacije. |
| --- | --- |

4.4.11

Okoljski preveritelj vsaj šest tednov pred vsakim preverjanjem ali potrjevanjem v tretji državi sporoči organu za akreditiranje ali licenciranje države članice, v kateri se namerava zadevna organizacija prijaviti za registracijo ali v kateri je registrirana, podrobnosti o njegovi akreditaciji ali licenci ter kraj in čas opravljanja preverjanja ali potrjevanja. Prav tako lahko obvesti pristojni organ države članice, v kateri se nameravajo registrirati lokacije.

| 4.4.12 | Če preveritelj v času registracije ugotovi neskladnost, ne podpiše okoljske izjave EMAS in izjave iz člena 25(9) Uredbe. |
| --- | --- |

4.4.12

Če preveritelj v času registracije ugotovi neskladnost, ne podpiše okoljske izjave EMAS in izjave iz člena 25(9) Uredbe.

| 4.4.13 | Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracij ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ustrezne ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne more dokazati preveritelju, da je sprejela ustrezne ukrepe za ponovno izpolnjevanje zakonskih zahtev, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS. |
| --- | --- |

4.4.13

Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracij ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ustrezne ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne more dokazati preveritelju, da je sprejela ustrezne ukrepe za ponovno izpolnjevanje zakonskih zahtev, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS.

4.5   Postopek registracije

| 4.5.1 | Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveriteljem in pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS. |
| --- | --- |

4.5.1

Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveriteljem in pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS.

| 4.5.2 | Preden organizacija posreduje pristojnemu organu prijavo za registracijo, preveritelju pošlje dokazila ali dokumente, da ni dokaza o neizpolnjevanju veljavnih zakonskih zahtev v zvezi z okoljem, kot je opisano v oddelku 4.1.4 teh navodil. |
| --- | --- |

4.5.2

Preden organizacija posreduje pristojnemu organu prijavo za registracijo, preveritelju pošlje dokazila ali dokumente, da ni dokaza o neizpolnjevanju veljavnih zakonskih zahtev v zvezi z okoljem, kot je opisano v oddelku 4.1.4 teh navodil.

| 4.5.3 | Organizacija po tem, ko izpolni zahteve EMAS, zlasti tiste, ki veljajo za postopek registracije iz Priloge II k Uredbi, in ko akreditirani ali licencirani preveritelj potrdi okoljsko izjavo EMAS, posreduje pristojnemu organu prijavni obrazec in ustrezne dokumente za registracijo, vključno s prilogama VI in VII. |
| --- | --- |

4.5.3

Organizacija po tem, ko izpolni zahteve EMAS, zlasti tiste, ki veljajo za postopek registracije iz Priloge II k Uredbi, in ko akreditirani ali licencirani preveritelj potrdi okoljsko izjavo EMAS, posreduje pristojnemu organu prijavni obrazec in ustrezne dokumente za registracijo, vključno s prilogama VI in VII.

| 4.5.4 | Pristojni organ preveri informacije v prijavi in v ta namen stopi v stik z nacionalnim organom za akreditiranje ali licenciranje. |
| --- | --- |

4.5.4

Pristojni organ preveri informacije v prijavi in v ta namen stopi v stik z nacionalnim organom za akreditiranje ali licenciranje.

| 4.5.5 | Organ za akreditiranje in licenciranje oceni usposobljenost okoljskega preveritelja v skladu z elementi iz členov 20, 21 in 22 Uredbe EMAS. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, in o težavi obvesti pristojni organ. Nasprotno mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje enostavno sporočilo, da je bila prijava za registracijo prejeta in da obstajajo lokacije v tretjih državah, ki jih je treba registrirati. Ko organ za akreditiranje in licenciranje prejme tako sporočilo, mora sporočiti pristojnemu organu svoje ugotovitve v zvezi z udeleženimi preveritelji. To olajšuje končno preverjanje pristojnega organa, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. Brez te minimalne komunikacije med pristojnim organom ter organom za akreditiranje in licenciranje bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile. |
| --- | --- |

4.5.5

Organ za akreditiranje in licenciranje oceni usposobljenost okoljskega preveritelja v skladu z elementi iz členov 20, 21 in 22 Uredbe EMAS. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, in o težavi obvesti pristojni organ. Nasprotno mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje enostavno sporočilo, da je bila prijava za registracijo prejeta in da obstajajo lokacije v tretjih državah, ki jih je treba registrirati. Ko organ za akreditiranje in licenciranje prejme tako sporočilo, mora sporočiti pristojnemu organu svoje ugotovitve v zvezi z udeleženimi preveritelji. To olajšuje končno preverjanje pristojnega organa, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. Brez te minimalne komunikacije med pristojnim organom ter organom za akreditiranje in licenciranje bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile.

| 4.5.6 | Pristojni organ, ki je odgovoren za registracijo, usklajuje preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na podlagi informacij, ki jih je organizacija posredovala preveritelju. Država članica lahko preveri izpolnjevanje zakonskih zahtev neposredno prek izvršilnih organov v tretjih državah, le če je sprejela posebne sporazume s tretjimi državami, ki vključujejo določbe, ki državi članici dovoljujejo, da stopi v stik z izvršilnimi organi v tretjih državah. V nasprotnem primeru se mora pristojni organ zanesti na preveritelja in/ali organizacijo, da bosta pridobila dokazila ali dokumente, ki dokazujejo izpolnjevanje veljavnih zakonskih zahtev. |
| --- | --- |

4.5.6

Pristojni organ, ki je odgovoren za registracijo, usklajuje preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na podlagi informacij, ki jih je organizacija posredovala preveritelju. Država članica lahko preveri izpolnjevanje zakonskih zahtev neposredno prek izvršilnih organov v tretjih državah, le če je sprejela posebne sporazume s tretjimi državami, ki vključujejo določbe, ki državi članici dovoljujejo, da stopi v stik z izvršilnimi organi v tretjih državah. V nasprotnem primeru se mora pristojni organ zanesti na preveritelja in/ali organizacijo, da bosta pridobila dokazila ali dokumente, ki dokazujejo izpolnjevanje veljavnih zakonskih zahtev.

4.6   Izbris in zadržanje registracij

| 4.6.1 | Pristojni organ upošteva splošna pravila v zvezi z izbrisom in zadržanjem iz Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

4.6.1

Pristojni organ upošteva splošna pravila v zvezi z izbrisom in zadržanjem iz Uredbe EMAS.

| 4.6.2 | Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti pristojnemu organu. |
| --- | --- |

4.6.2

Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti pristojnemu organu.

| 4.6.3 | Organizacije iz tretjih držav, ki si prizadevajo za registracijo EMAS in želijo začeti postopek registracije, morajo dovoliti pristojnemu organu, da naroči preveritelju, naj preveri potencialne vzroke za izbris ali zadržanje, ki lahko nastanejo v tretji državi, v kateri so lokacije, preden sprejme kakršno koli odločitev. Organizacija sodeluje in odgovarja na vsa vprašanja preveritelja ali pristojnega organa v zvezi z možnimi razlogi za zadržanje in izbris. Organizacija mora biti pripravljena tudi pokriti stroške dela preveritelja, da bi se pojasnile razmere. |
| --- | --- |

4.6.3

Organizacije iz tretjih držav, ki si prizadevajo za registracijo EMAS in želijo začeti postopek registracije, morajo dovoliti pristojnemu organu, da naroči preveritelju, naj preveri potencialne vzroke za izbris ali zadržanje, ki lahko nastanejo v tretji državi, v kateri so lokacije, preden sprejme kakršno koli odločitev. Organizacija sodeluje in odgovarja na vsa vprašanja preveritelja ali pristojnega organa v zvezi z možnimi razlogi za zadržanje in izbris. Organizacija mora biti pripravljena tudi pokriti stroške dela preveritelja, da bi se pojasnile razmere.

| 4.6.4 | Sporazumi, ki jih podpišeta država članica, pristojna za registracijo, in tretja država, bi lahko vključevali posebne določbe za zagotovitev pravnega nadzora in dejavnega sporočanja kršitev s strani izvršilnih organov v tretji državi pristojnemu organu. |
| --- | --- |

4.6.4

Sporazumi, ki jih podpišeta država članica, pristojna za registracijo, in tretja država, bi lahko vključevali posebne določbe za zagotovitev pravnega nadzora in dejavnega sporočanja kršitev s strani izvršilnih organov v tretji državi pristojnemu organu.

| 4.6.5 | V vseh primerih, tudi če obstaja ustrezen sporazum, je preveritelj odgovoren za preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev. Morebitne pritožbe in neskladnosti, ki lahko izhajajo iz izbrisa ali zadržanja registracije, je treba vključiti v preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

4.6.5

V vseh primerih, tudi če obstaja ustrezen sporazum, je preveritelj odgovoren za preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev. Morebitne pritožbe in neskladnosti, ki lahko izhajajo iz izbrisa ali zadržanja registracije, je treba vključiti v preverjanja skladnosti.

| 4.6.6 | Prav tako bi se lahko posvetovali z nevladnimi organizacijami, ki delujejo v tretji državi, ter jih uporabili kot vir informacij. Preveritelj v vsakem primeru sporoči pristojnemu organu vse pomembne informacije, ki jih pridobi v postopku preverjanja. |
| --- | --- |

4.6.6

Prav tako bi se lahko posvetovali z nevladnimi organizacijami, ki delujejo v tretji državi, ter jih uporabili kot vir informacij. Preveritelj v vsakem primeru sporoči pristojnemu organu vse pomembne informacije, ki jih pridobi v postopku preverjanja.

4.7   Jezikovne težave

| 4.7.1 | Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se za namen registracije predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež pristojni organ (člen 5(3)). Če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah v različnih tretjih državah, mora te informacije predložiti tudi v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) tretjih držav, v katerih so lokacije. |
| --- | --- |

4.7.1

Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se za namen registracije predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež pristojni organ (člen 5(3)). Če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah v različnih tretjih državah, mora te informacije predložiti tudi v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) tretjih držav, v katerih so lokacije.

5.   GLOBALNA REGISTRACIJA – ORGANIZACIJA Z VEČ LOKACIJAMI V DRŽAVAH ČLANICAH IN TRETJIH DRŽAVAH (PRIMER 3)

Globalna registracija EMAS pomeni registracijo organizacije z več lokacijami v EU in zunaj nje, ki se je prijavila za eno registracijo vseh ali nekaterih lokacij, v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav.

Registracija organizacije z več lokacijami v državah članicah in tretjih državah je zapleten postopek, ki zajema kombinacijo dveh že opisanih postopkov: registracijo družbe na ravni EU in registracijo na ravni tretjih držav. Ta oddelek pojasnjuje vidike, ki se razlikujejo od opisov v oddelkih 3 in 4 teh navodil.

5.1   Veljavna zakonodaja in izpolnjevanje zakonskih zahtev v državah članicah in tretjih državah

| 5.1.1 | Organizacije morajo vedno upoštevati zakonske zahteve EU in nacionalne zakonske zahteve, ki veljajo za lokacije, vključene v registracijo EMAS. |
| --- | --- |

5.1.1

Organizacije morajo vedno upoštevati zakonske zahteve EU in nacionalne zakonske zahteve, ki veljajo za lokacije, vključene v registracijo EMAS.

| 5.1.2 | Da bi sistem EMAS ohranil visoko raven ambicioznosti in verodostojnosti, mora okoljska učinkovitost organizacije v tretji državi dosegati raven, ki je čim bližja ravni, ki jo morajo dosegati organizacije v EU v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo. Zato je zaželeno, da organizacije iz držav zunaj Skupnosti v okoljski izjavi poleg sklicev na veljavne nacionalne okoljske zahteve navedejo tudi sklic na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se organizacija namerava prijaviti za registracijo (člen 4(4) Uredbe EMAS). Okoljske zahteve na tem seznamu je treba uporabljati kot referenco pri določanju morebitnih višjih ciljev učinkovitosti, vendar niso nujne za izvedbo ocene skladnosti organizacije z zakonskimi zahtevami. |
| --- | --- |

5.1.2

Da bi sistem EMAS ohranil visoko raven ambicioznosti in verodostojnosti, mora okoljska učinkovitost organizacije v tretji državi dosegati raven, ki je čim bližja ravni, ki jo morajo dosegati organizacije v EU v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo. Zato je zaželeno, da organizacije iz držav zunaj Skupnosti v okoljski izjavi poleg sklicev na veljavne nacionalne okoljske zahteve navedejo tudi sklic na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se organizacija namerava prijaviti za registracijo (člen 4(4) Uredbe EMAS). Okoljske zahteve na tem seznamu je treba uporabljati kot referenco pri določanju morebitnih višjih ciljev učinkovitosti, vendar niso nujne za izvedbo ocene skladnosti organizacije z zakonskimi zahtevami.

| 5.1.3 | Za lokacije v tretjih državah morajo biti dokumenti iz člena 4(4) Uredbe sestavljeni iz:






  — | izjav izvršilnih organov tretje države, ki vključujejo informacije o okoljskih dovoljenjih, ki veljajo za organizacijo, in navajajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe, |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Za lokacije v tretjih državah morajo biti dokumenti iz člena 4(4) Uredbe sestavljeni iz:

—

izjav izvršilnih organov tretje države, ki vključujejo informacije o okoljskih dovoljenjih, ki veljajo za organizacijo, in navajajo, da ni dokazov o neskladnosti in/ali da družba ni v postopku izvršitve, tožbe ali pritožbe,

| — | Poleg tega mora okoljska izjava po možnosti vsebovati tudi referenčne preglednice med nacionalno zakonodajo tretje države in zakonodajo države, v kateri se organizacija prijavi za registracijo, kot je določeno v oddelku 5.1.2. |
| --- | --- |

—

Poleg tega mora okoljska izjava po možnosti vsebovati tudi referenčne preglednice med nacionalno zakonodajo tretje države in zakonodajo države, v kateri se organizacija prijavi za registracijo, kot je določeno v oddelku 5.1.2.

5.2   Akreditiranje in licenciranje

| 5.2.1 | Uporabljajo se določbe, opisane v oddelku 4.2, v zvezi z akreditiranjem in licenciranjem na ravni tretjih držav v okviru EMAS. |
| --- | --- |

5.2.1

Uporabljajo se določbe, opisane v oddelku 4.2, v zvezi z akreditiranjem in licenciranjem na ravni tretjih držav v okviru EMAS.

5.3   Naloge pristojnih organov

| 5.3.1 | Država članica z več kot enim pristojnim organom mora določiti, na kateri pristojni organ je mogoče nasloviti prijave za globalno registracijo, ta pa mora biti isti kot organ, določen v skladu z oddelkom 4.3.1. |
| --- | --- |

5.3.1

Država članica z več kot enim pristojnim organom mora določiti, na kateri pristojni organ je mogoče nasloviti prijave za globalno registracijo, ta pa mora biti isti kot organ, določen v skladu z oddelkom 4.3.1.

| 5.3.2 | Prijavo za globalno registracijo, tj. organizacije z lokacijami v državah članicah EU in tretjih državah, je treba vložiti pri katerem koli pristojnem organu, imenovanem za ta namen v eni od držav članic, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | država članica omogoča registracijo organizacij s sedežem zunaj EU; |
| --- | --- | --- |

5.3.2

Prijavo za globalno registracijo, tj. organizacije z lokacijami v državah članicah EU in tretjih državah, je treba vložiti pri katerem koli pristojnem organu, imenovanem za ta namen v eni od držav članic, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

država članica omogoča registracijo organizacij s sedežem zunaj EU;

| (b) | akreditirani ali licencirani preveritelji so na voljo za preverjanje v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v registracijo, akreditacija ali licenca teh preveriteljev pa pokriva ustrezne kode NACE. |
| --- | --- |

(b)

akreditirani ali licencirani preveritelji so na voljo za preverjanje v tretjih državah, v katerih so lokacije, vključene v registracijo, akreditacija ali licenca teh preveriteljev pa pokriva ustrezne kode NACE.

| 5.3.3 | Določitev države članice, v kateri bo imel sedež pristojni organ, odgovoren za ta postopek, temelji na pogojih v naslednjem vrstnem redu:






  1. | če ima organizacija sedež v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, mora prijavo predložiti pristojnemu organu v tej državi članici; |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Določitev države članice, v kateri bo imel sedež pristojni organ, odgovoren za ta postopek, temelji na pogojih v naslednjem vrstnem redu:

1.

če ima organizacija sedež v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, mora prijavo predložiti pristojnemu organu v tej državi članici;

| 2. | če ima organizacija sedež v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, vendar ima tam upravno središče, mora prijavo predložiti pristojnemu organu v tej državi članici; |
| --- | --- |

2.

če ima organizacija sedež v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, vendar ima tam upravno središče, mora prijavo predložiti pristojnemu organu v tej državi članici;

| 3. | če organizacija, ki se prijavi za globalno registracijo, nima ne sedeža ne upravnega središča v državi članici, ki omogoča registracije na ravni tretjih držav, mora vzpostaviti „začasno“ upravno središče v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, prijavo pa mora predložiti pristojnemu organu v tej državi članici. |
| --- | --- |

3.

če organizacija, ki se prijavi za globalno registracijo, nima ne sedeža ne upravnega središča v državi članici, ki omogoča registracije na ravni tretjih držav, mora vzpostaviti „začasno“ upravno središče v državi članici, ki omogoča registracijo na ravni tretjih držav, prijavo pa mora predložiti pristojnemu organu v tej državi članici.

| 5.3.4 | Če prijava zajema več kot eno državo članico, je treba izvesti usklajevalni postopek med udeleženimi pristojnimi organi, kot je določeno v oddelku 3.2. Nato pristojni organ opravlja vlogo vodilnega pristojnega organa z vidika registracije družbe na ravni EU. |
| --- | --- |

5.3.4

Če prijava zajema več kot eno državo članico, je treba izvesti usklajevalni postopek med udeleženimi pristojnimi organi, kot je določeno v oddelku 3.2. Nato pristojni organ opravlja vlogo vodilnega pristojnega organa z vidika registracije družbe na ravni EU.

5.4   Naloge akreditiranih ali licenciranih preveriteljev

| 5.4.1 | Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

5.4.1

Splošna pravila, ki veljajo za okoljske preveritelje EMAS, njihovo akreditacijo ali licenco ter za postopek preverjanja, so določena v poglavjih V in VI Uredbe EMAS.

| 5.4.2 | Države članice, ki omogočijo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti poseben sistem za akreditiranje ali licenciranje preveriteljev za tretje države. Akreditacija ali licenca preveriteljev bo odobrena po posameznih državah kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz tega oddelka. |
| --- | --- |

5.4.2

Države članice, ki omogočijo registracijo na ravni tretjih držav, morajo vzpostaviti poseben sistem za akreditiranje ali licenciranje preveriteljev za tretje države. Akreditacija ali licenca preveriteljev bo odobrena po posameznih državah kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz tega oddelka.

| 5.4.3 | V primeru globalne registracije organizacije z več lokacijami in dejavnostmi mora akreditacija preveriteljev zajemati vse kode NACE lokacij in dejavnosti organizacije. V primeru lokacij v tretjih državah morajo biti preveritelji akreditirani ali licencirani za vse tretje države in vse kode NACE vseh lokacij, vključenih v globalno registracijo v državi članici, v kateri se želi organizacija prijaviti za registracijo. Zaradi potencialnega širokega obsega dejavnosti imajo organizacije možnost, da vključijo več akreditiranih preveriteljev, če se jim to zdi primerno. Dejansko je lahko težko, če ne celo nemogoče, imenovati enega preveritelja za vse dejavnosti velikih organizacij. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za ustrezne kode NACE ali države, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi akreditirani okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih/licenciranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev. |
| --- | --- |

5.4.3

V primeru globalne registracije organizacije z več lokacijami in dejavnostmi mora akreditacija preveriteljev zajemati vse kode NACE lokacij in dejavnosti organizacije. V primeru lokacij v tretjih državah morajo biti preveritelji akreditirani ali licencirani za vse tretje države in vse kode NACE vseh lokacij, vključenih v globalno registracijo v državi članici, v kateri se želi organizacija prijaviti za registracijo. Zaradi potencialnega širokega obsega dejavnosti imajo organizacije možnost, da vključijo več akreditiranih preveriteljev, če se jim to zdi primerno. Dejansko je lahko težko, če ne celo nemogoče, imenovati enega preveritelja za vse dejavnosti velikih organizacij. Če preveritelj ni akreditiran ali licenciran za ustrezne kode NACE ali države, pri primeru ustrezno sodelujejo tudi drugi akreditirani okoljski preveritelji. Organizacija, ki si prizadeva za registracijo, se odloči, ali želi vključiti več akreditiranih/licenciranih preveriteljev, ob upoštevanju člena 4 Uredbe EMAS. Poleg razlogov, kot je pomanjkanje preveriteljev, akreditiranih za ustrezne kode NACE, imajo lahko organizacije tudi druge razloge (npr. lokalne izkušnje, znanje jezikov ali željo po kombiniranju preverjanja EMAS s certifikacijo v skladu z drugimi standardi) za vključitev več preveriteljev.

| 5.4.4 | Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča vodilnemu pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Tako lahko vodilni pristojni organ prek sodelujočih pristojnih organov (ki morajo v zameno usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje) preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča vodilnemu pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije. |
| --- | --- |

5.4.4

Vsi sodelujoči preveritelji morajo podpisati izjavo iz člena 25(9) Uredbe EMAS in okoljsko izjavo EMAS. Vsi vključeni preveritelji so odgovorni za rezultat tistih delov preverjanja, ki sodijo v njihovo strokovno področje (večinoma povezano z določenimi kodami EMAS). Praksa, da morajo vsi preveritelji podpisati isto izjavo, omogoča vodilnemu pristojnemu organu identifikacijo vseh udeleženih preveriteljev. Tako lahko vodilni pristojni organ prek sodelujočih pristojnih organov (ki morajo v zameno usklajevati svoje dejavnosti z organi za akreditiranje in licenciranje) preveri, ali so vsi udeleženi preveritelji upoštevali obveznost predhodnega obvestila, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe EMAS. Prav tako omogoča vodilnemu pristojnemu organu, da preveri, ali kode NACE udeleženih preveriteljev zajemajo kode zadevne organizacije.

| 5.4.5 | Preveritelji, ki želijo delovati v tretjih državah, morajo dobiti posebno akreditacijo ali licenco za zadevno državo kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz Uredbe EMAS. To pomeni, da morajo imeti:






  (a) | posebno akreditacijo ali licenco za kode NACE, ki veljajo za zadevno organizacijo; |
| --- | --- | --- |

5.4.5

Preveritelji, ki želijo delovati v tretjih državah, morajo dobiti posebno akreditacijo ali licenco za zadevno državo kot dodatek k splošni akreditaciji ali licenci v skladu s specifikacijami iz Uredbe EMAS. To pomeni, da morajo imeti:

(a)

posebno akreditacijo ali licenco za kode NACE, ki veljajo za zadevno organizacijo;

| (b) | znanje in razumevanje zakonodajnih, predpisanih in upravnih zahtev, ki se nanašajo na okolje v tretji državi, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca; |
| --- | --- |

(b)

znanje in razumevanje zakonodajnih, predpisanih in upravnih zahtev, ki se nanašajo na okolje v tretji državi, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca;

| (c) | znanje in razumevanje uradnega jezika tretje države, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca. |
| --- | --- |

(c)

znanje in razumevanje uradnega jezika tretje države, za katero je bila zaprošena akreditacija ali licenca.

| 5.4.6 | Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državah, ki so zajete v prijavi. |
| --- | --- |

5.4.6

Preveritelji kot del postopka preverjanja preverijo vse okoljske licence ali dovoljenja, ki veljajo za organizacijo, ali kateri koli drug dokaz v skladu s pravnim sistemom, ki velja v državah, ki so zajete v prijavi.

| 5.4.7 | V tretjih državah preveritelj poleg rednih nalog izvaja zlasti podrobni pregled izvajanja zakonskih zahtev s strani organizacije in njenih lokacij, ki so vključene v postopek registracije. V zvezi s tem, zlasti glede vsebine člena 13(2)c Uredbe EMAS, preveritelji preverijo, da ni dokaza o neskladnosti z zakonskimi zahtevami v zvezi z okoljem. Preveritelji morajo uporabiti ugotovitve izvršilnih organov, zato morajo z njimi stopiti v stik, da bi dobili natančne informacije o izvajanju zakonskih zahtev. Preveritelj mora preveriti, ali je na podlagi prejetih dokazil, na primer prek pisnega poročila pristojnega izvršilnega organa, ugotovil, da ni dokazov o neskladnosti, Če ne najde dokazov o neskladnosti, to navede v izjavi okoljskega preveritelja o dejavnostih preverjanja in potrjevanja (Priloga VII k Uredbi EMAS). To izjavo mora podpisati preveritelj. Preveritelj mora preveriti, ali so zahteve iz Uredbe EMAS izpolnjene, z običajnimi tehnikami presoje. Da bi zagotovil enako raven kakovosti lokacij v tretji državi in lokacij v EU, vključenih v registracijo, lahko preveritelj opravi oceno tveganja. |
| --- | --- |

5.4.7

V tretjih državah preveritelj poleg rednih nalog izvaja zlasti podrobni pregled izvajanja zakonskih zahtev s strani organizacije in njenih lokacij, ki so vključene v postopek registracije. V zvezi s tem, zlasti glede vsebine člena 13(2)c Uredbe EMAS, preveritelji preverijo, da ni dokaza o neskladnosti z zakonskimi zahtevami v zvezi z okoljem. Preveritelji morajo uporabiti ugotovitve izvršilnih organov, zato morajo z njimi stopiti v stik, da bi dobili natančne informacije o izvajanju zakonskih zahtev. Preveritelj mora preveriti, ali je na podlagi prejetih dokazil, na primer prek pisnega poročila pristojnega izvršilnega organa, ugotovil, da ni dokazov o neskladnosti, Če ne najde dokazov o neskladnosti, to navede v izjavi okoljskega preveritelja o dejavnostih preverjanja in potrjevanja (Priloga VII k Uredbi EMAS). To izjavo mora podpisati preveritelj. Preveritelj mora preveriti, ali so zahteve iz Uredbe EMAS izpolnjene, z običajnimi tehnikami presoje. Da bi zagotovil enako raven kakovosti lokacij v tretji državi in lokacij v EU, vključenih v registracijo, lahko preveritelj opravi oceno tveganja.

| 5.4.8 | V skladu s členom 13(2)d Uredbe EMAS mora preveritelj preveriti, da zainteresirane strani niso vložile ustreznih pritožb ali da so bile pritožbe pozitivno rešene. |
| --- | --- |

5.4.8

V skladu s členom 13(2)d Uredbe EMAS mora preveritelj preveriti, da zainteresirane strani niso vložile ustreznih pritožb ali da so bile pritožbe pozitivno rešene.

| 5.4.9 | Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav (in tako tudi globalno registracijo), morajo vzpostaviti ukrepe za krepitev postopka akreditacije, da bi zagotovile, da imajo preveritelji, akreditirani za specifične tretje države, znanje za preverjanje skladnosti organizacije z veljavno nacionalno zakonodajo v tretji državi. |
| --- | --- |

5.4.9

Države članice, ki omogočajo registracijo na ravni tretjih držav (in tako tudi globalno registracijo), morajo vzpostaviti ukrepe za krepitev postopka akreditacije, da bi zagotovile, da imajo preveritelji, akreditirani za specifične tretje države, znanje za preverjanje skladnosti organizacije z veljavno nacionalno zakonodajo v tretji državi.

| 5.4.10 | Države članice, ki omogočajo globalno registracijo, lahko vzpostavijo posebne neobvezne določbe za krepitev preverjanja izvajanja zakonskih zahtev in zagotovitev postopka registracije, ki je podoben postopku v EU. Države članice lahko zlasti preučijo možnost sprejetja sporazumov (dvostranskega sporazuma, memoranduma o soglasju itd.). Taki sporazumi bi lahko vključevali postopek obveščanja o izvajanju zakonskih zahtev med zadevnim izvršilnim organom v tretji državi in državo članico ter postopek sporočanja kršitev veljavnih zakonskih zahtev pristojnemu organu države članice v času med prvo registracijo ali podaljšanjem in naslednjim podaljšanjem. |
| --- | --- |

5.4.10

Države članice, ki omogočajo globalno registracijo, lahko vzpostavijo posebne neobvezne določbe za krepitev preverjanja izvajanja zakonskih zahtev in zagotovitev postopka registracije, ki je podoben postopku v EU. Države članice lahko zlasti preučijo možnost sprejetja sporazumov (dvostranskega sporazuma, memoranduma o soglasju itd.). Taki sporazumi bi lahko vključevali postopek obveščanja o izvajanju zakonskih zahtev med zadevnim izvršilnim organom v tretji državi in državo članico ter postopek sporočanja kršitev veljavnih zakonskih zahtev pristojnemu organu države članice v času med prvo registracijo ali podaljšanjem in naslednjim podaljšanjem.

| 5.4.11 | Okoljski preveritelj vsaj šest tednov pred vsakim preverjanjem ali potrjevanjem v tretji državi sporoči organu za akreditiranje ali licenciranje države članice, v kateri se namerava zadevna organizacija prijaviti za registracijo ali v kateri je registrirana, podrobnosti o njegovi akreditaciji ali licenci ter kraj in čas opravljanja preverjanja ali potrjevanja. Poleg tega morajo preveritelji sporočiti podrobnosti o njihovi akreditaciji ali licenci vsem organom za akreditiranje ali licenciranje v državah članicah, v katerih so zadevne lokacije. |
| --- | --- |

5.4.11

Okoljski preveritelj vsaj šest tednov pred vsakim preverjanjem ali potrjevanjem v tretji državi sporoči organu za akreditiranje ali licenciranje države članice, v kateri se namerava zadevna organizacija prijaviti za registracijo ali v kateri je registrirana, podrobnosti o njegovi akreditaciji ali licenci ter kraj in čas opravljanja preverjanja ali potrjevanja. Poleg tega morajo preveritelji sporočiti podrobnosti o njihovi akreditaciji ali licenci vsem organom za akreditiranje ali licenciranje v državah članicah, v katerih so zadevne lokacije.

| 5.4.12 | Če preveritelj v času registracije ugotovi neskladnost, ne podpiše okoljske izjave EMAS in izjave iz člena 25(9) Uredbe. |
| --- | --- |

5.4.12

Če preveritelj v času registracije ugotovi neskladnost, ne podpiše okoljske izjave EMAS in izjave iz člena 25(9) Uredbe.

| 5.4.13 | Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracij ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ustrezne ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne more dokazati preveritelju, da je sprejela ustrezne ukrepe za ponovno izpolnjevanje zakonskih zahtev, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS. |
| --- | --- |

5.4.13

Če preveritelj v obdobju veljavnosti registracij ali v času podaljšanja ugotovi neskladnost, lahko poroča pristojnemu organu, da zadevna organizacija ne izpolnjuje več zahtev EMAS. V času podaljšanja registracije lahko podpiše le izjavo iz člena 25(9) in posodobljeno okoljsko izjavo EMAS, če organizacija dokaže, da je sprejela ustrezne ukrepe (tj. v sodelovanju z izvršilnimi organi), da bi ponovno izpolnjevala zakonske zahteve. Če organizacija ne more dokazati preveritelju, da je sprejela ustrezne ukrepe za ponovno izpolnjevanje zakonskih zahtev, preveritelj ne potrdi posodobljene izjave in ne podpiše izjave ter okoljske izjave EMAS.

5.5   Postopek registracije

| 5.5.1 | Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveriteljem in pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS. |
| --- | --- |

5.5.1

Organizacija mora pravočasno stopiti v stik s preveriteljem in pristojnim organom, da pojasnijo jezikovne težave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za registracijo, ob upoštevanju zahtev iz člena 5(3) ter Priloge IV (D) k Uredbi EMAS.

| 5.5.2 | Organizacija zagotovi dokazila o izpolnjevanju zakonskih zahtev, kot je opisano v oddelku 5.1.3. |
| --- | --- |

5.5.2

Organizacija zagotovi dokazila o izpolnjevanju zakonskih zahtev, kot je opisano v oddelku 5.1.3.

| 5.5.3 | Organizacija po tem, ko izpolni zahteve EMAS, zlasti tiste, ki veljajo za postopek registracije iz Priloge II k Uredbi, in ko akreditirani ali licencirani preveritelj potrdi okoljsko izjavo EMAS, posreduje (vodilnemu) pristojnemu organu prijavni obrazec in ustrezne dokumente za registracijo, vključno s prilogama VI in VII. |
| --- | --- |

5.5.3

Organizacija po tem, ko izpolni zahteve EMAS, zlasti tiste, ki veljajo za postopek registracije iz Priloge II k Uredbi, in ko akreditirani ali licencirani preveritelj potrdi okoljsko izjavo EMAS, posreduje (vodilnemu) pristojnemu organu prijavni obrazec in ustrezne dokumente za registracijo, vključno s prilogama VI in VII.

| 5.5.4 | Pristojni organ, odgovoren za registracijo, preveri informacije v prijavi in v ta namen stopi v stik z nacionalnim organom za akreditiranje ali licenciranje in po potrebi z drugimi udeleženimi pristojnimi organi. Po potrebi se lahko v to komunikacijo vključi tudi preveritelj, odgovoren za preverjanje. Možna je tudi komunikacija prek navadne pošte, e-pošte ali faksa, vendar je treba o taki komunikaciji hraniti pisne dokaze. |
| --- | --- |

5.5.4

Pristojni organ, odgovoren za registracijo, preveri informacije v prijavi in v ta namen stopi v stik z nacionalnim organom za akreditiranje ali licenciranje in po potrebi z drugimi udeleženimi pristojnimi organi. Po potrebi se lahko v to komunikacijo vključi tudi preveritelj, odgovoren za preverjanje. Možna je tudi komunikacija prek navadne pošte, e-pošte ali faksa, vendar je treba o taki komunikaciji hraniti pisne dokaze.

| 5.5.5 | Organi za akreditiranje in licenciranje v vseh zadevnih državah članicah ocenijo usposobljenost okoljskega preveritelja v skladu z elementi iz členov 20, 21 in 22 Uredbe EMAS. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, in o težavi obvesti nacionalni pristojni organ. Nasprotno mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje enostavno sporočilo, da je bila prijava za registracijo prejeta in da obstajajo lokacije, ki jih je treba registrirati. Ko organ za akreditiranje in licenciranje prejme tako sporočilo, mora sporočiti nacionalnemu pristojnemu organu svoje ugotovitve v zvezi z udeleženimi preveritelji. Vsi udeleženi nacionalni pristojni organi to posredujejo vodilnemu pristojnemu organu. To olajšuje končno preverjanje udeleženih pristojnih organov in vodilnega pristojnega organa, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. Brez te minimalne komunikacije med pristojnimi organi ter organi za akreditiranje in licenciranje bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile. |
| --- | --- |

5.5.5

Organi za akreditiranje in licenciranje v vseh zadevnih državah članicah ocenijo usposobljenost okoljskega preveritelja v skladu z elementi iz členov 20, 21 in 22 Uredbe EMAS. Če organ za akreditiranje in licenciranje ni odobril usposobljenosti preveritelja, lahko ta organ zahteva od preveritelja, da izpolni ustrezne zahteve, in o težavi obvesti nacionalni pristojni organ. Nasprotno mora pristojni organ v vsakem primeru sporočiti organu za akreditiranje ali licenciranje enostavno sporočilo, da je bila prijava za registracijo prejeta in da obstajajo lokacije, ki jih je treba registrirati. Ko organ za akreditiranje in licenciranje prejme tako sporočilo, mora sporočiti nacionalnemu pristojnemu organu svoje ugotovitve v zvezi z udeleženimi preveritelji. Vsi udeleženi nacionalni pristojni organi to posredujejo vodilnemu pristojnemu organu. To olajšuje končno preverjanje udeleženih pristojnih organov in vodilnega pristojnega organa, ali so preveritelji, vključeni v postopek registracije, akreditirani ali licencirani za vse kode NACE, potrebne v postopku registracije. Brez te minimalne komunikacije med pristojnimi organi ter organi za akreditiranje in licenciranje bi se lahko dejavnosti nadzora oslabile.

| 5.5.6 | Pristojni organ, ki je odgovoren za registracijo, usklajuje preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na podlagi informacij, ki jih je organizacija posredovala preveritelju. Država članica lahko preveri izpolnjevanje zakonskih zahtev neposredno prek izvršilnih organov v tretjih državah, le če je sprejela posebne sporazume s tretjimi državami, ki vključujejo določbe, ki državi članici dovoljujejo, da stopi v stik z izvršilnimi organi v tretjih državah. V nasprotnem primeru se mora pristojni organ zanesti na preveritelja in/ali organizacijo, da bosta pridobila dokazila ali dokumente, ki dokazujejo izpolnjevanje veljavnih zakonskih zahtev. |
| --- | --- |

5.5.6

Pristojni organ, ki je odgovoren za registracijo, usklajuje preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev na podlagi informacij, ki jih je organizacija posredovala preveritelju. Država članica lahko preveri izpolnjevanje zakonskih zahtev neposredno prek izvršilnih organov v tretjih državah, le če je sprejela posebne sporazume s tretjimi državami, ki vključujejo določbe, ki državi članici dovoljujejo, da stopi v stik z izvršilnimi organi v tretjih državah. V nasprotnem primeru se mora pristojni organ zanesti na preveritelja in/ali organizacijo, da bosta pridobila dokazila ali dokumente, ki dokazujejo izpolnjevanje veljavnih zakonskih zahtev.

| 5.5.7 | Po odločitvi v zvezi z registracijo vodilni pristojni organ po potrebi obvesti vse udeležene nacionalne pristojne organe, ki nato obvestijo ustrezne izvršilne organe. |
| --- | --- |

5.5.7

Po odločitvi v zvezi z registracijo vodilni pristojni organ po potrebi obvesti vse udeležene nacionalne pristojne organe, ki nato obvestijo ustrezne izvršilne organe.

| 5.5.8 | Če je v postopek registracije vključenih več pristojnih organov, se uporabljajo pogoji v zvezi s pristojbinami iz oddelka 3.4. |
| --- | --- |

5.5.8

Če je v postopek registracije vključenih več pristojnih organov, se uporabljajo pogoji v zvezi s pristojbinami iz oddelka 3.4.

5.6   Izbris in zadržanje registracij

| 5.6.1 | Pristojni organ upošteva splošna pravila v zvezi z izbrisom in zadržanjem iz Uredbe EMAS. |
| --- | --- |

5.6.1

Pristojni organ upošteva splošna pravila v zvezi z izbrisom in zadržanjem iz Uredbe EMAS.

| 5.6.2 | Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti pristojnemu organu. |
| --- | --- |

5.6.2

Kakršno koli pritožbo v zvezi z registrirano organizacijo je treba sporočiti pristojnemu organu.

| 5.6.3 | Organizacije iz tretjih držav, ki si prizadevajo za registracijo EMAS in želijo začeti postopek registracije, morajo dovoliti pristojnim organom, da naročijo preveritelju, naj preveri potencialne vzroke za izbris ali zadržanje, ki lahko nastanejo v tretji državi, v kateri so lokacije, preden sprejmejo kakršno koli odločitev. Organizacija sodeluje in odgovarja na vsa vprašanja preveritelja ali pristojnega organa v zvezi z možnimi razlogi za zadržanje in izbris. Organizacija mora biti pripravljena tudi pokriti stroške dela preveriteljev, da bi se pojasnile razmere. |
| --- | --- |

5.6.3

Organizacije iz tretjih držav, ki si prizadevajo za registracijo EMAS in želijo začeti postopek registracije, morajo dovoliti pristojnim organom, da naročijo preveritelju, naj preveri potencialne vzroke za izbris ali zadržanje, ki lahko nastanejo v tretji državi, v kateri so lokacije, preden sprejmejo kakršno koli odločitev. Organizacija sodeluje in odgovarja na vsa vprašanja preveritelja ali pristojnega organa v zvezi z možnimi razlogi za zadržanje in izbris. Organizacija mora biti pripravljena tudi pokriti stroške dela preveriteljev, da bi se pojasnile razmere.

| 5.6.4 | V vseh primerih, tudi če obstaja ustrezen sporazum, je preveritelj odgovoren za preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev. Morebitne pritožbe in neskladnosti, ki lahko izhajajo iz izbrisa ali zadržanja registracije, je treba vključiti v preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.6.4

V vseh primerih, tudi če obstaja ustrezen sporazum, je preveritelj odgovoren za preverjanje izpolnjevanja zakonskih zahtev. Morebitne pritožbe in neskladnosti, ki lahko izhajajo iz izbrisa ali zadržanja registracije, je treba vključiti v preverjanja skladnosti.

| 5.6.5 | Prav tako bi se lahko posvetovali z nevladnimi organizacijami, ki delujejo v zadevni tretji državi, ter jih uporabili kot vir informacij. Preveritelj v vsakem primeru sporoči pristojnemu organu vse pomembne informacije, ki jih pridobi v postopku preverjanja. |
| --- | --- |

5.6.5

Prav tako bi se lahko posvetovali z nevladnimi organizacijami, ki delujejo v zadevni tretji državi, ter jih uporabili kot vir informacij. Preveritelj v vsakem primeru sporoči pristojnemu organu vse pomembne informacije, ki jih pridobi v postopku preverjanja.

5.7   Jezikovne težave

| 5.7.1 | Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ (člen 5(3)). Poleg tega, če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah, mora informacije o lokacijah EU predložiti v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) držav članic, v katerih so lokacije, informacije o lokacijah v tretjih državah pa morajo biti po možnosti predložene v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

5.7.1

Okoljska izjava EMAS in drugi pomembni dokumenti se predložijo v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) države članice, v kateri ima sedež vodilni pristojni organ (člen 5(3)). Poleg tega, če organizacija predloži skupno okoljsko izjavo z informacijami o posameznih lokacijah, mora informacije o lokacijah EU predložiti v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) držav članic, v katerih so lokacije, informacije o lokacijah v tretjih državah pa morajo biti po možnosti predložene v uradnem jeziku (v enem od uradnih jezikov) zadevnih tretjih držav.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1221/2009.

(2)  Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/39

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2011

o ponovni uporabi dokumentov Komisije

(2011/833/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropa 2020 določa vizijo evropskega socialnega tržnega gospodarstva za 21. stoletje. Eno njenih prednostnih področij je „Pametna rast: razvoj na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva“. |
| --- | --- |

(1)

Evropa 2020 določa vizijo evropskega socialnega tržnega gospodarstva za 21. stoletje. Eno njenih prednostnih področij je „Pametna rast: razvoj na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva“.

| (2) | Nove informacijske in komunikacijske tehnologije so ustvarile neverjetne možnosti za združevanje in povezovanje vsebin iz različnih virov. |
| --- | --- |

(2)

Nove informacijske in komunikacijske tehnologije so ustvarile neverjetne možnosti za združevanje in povezovanje vsebin iz različnih virov.

| (3) | Informacije javnega značaja, uporabljene v proizvodih in storitvah z dodano vrednostjo, so pomemben vir potencialne rasti inovativnih spletnih storitev. Vlade lahko trge vsebin spodbudijo tako, da zagotovijo dostop do informacij javnega značaja pod preglednimi, učinkovitimi in nediskriminacijskimi pogoji. Zato je v Evropski digitalni agendi (1) ponovna uporaba informacij javnega značaja izpostavljena kot eno ključnih področij ukrepanja. |
| --- | --- |

(3)

Informacije javnega značaja, uporabljene v proizvodih in storitvah z dodano vrednostjo, so pomemben vir potencialne rasti inovativnih spletnih storitev. Vlade lahko trge vsebin spodbudijo tako, da zagotovijo dostop do informacij javnega značaja pod preglednimi, učinkovitimi in nediskriminacijskimi pogoji. Zato je v Evropski digitalni agendi (1) ponovna uporaba informacij javnega značaja izpostavljena kot eno ključnih področij ukrepanja.

| (4) | Komisija in druge institucije so same imetnice številnih dokumentov vseh vrst, ki se lahko ponovno uporabijo v informacijskih proizvodih in storitvah z dodano vrednostjo ter tako predstavljajo uporaben vir vsebin za podjetja in državljane. |
| --- | --- |

(4)

Komisija in druge institucije so same imetnice številnih dokumentov vseh vrst, ki se lahko ponovno uporabijo v informacijskih proizvodih in storitvah z dodano vrednostjo ter tako predstavljajo uporaben vir vsebin za podjetja in državljane.

| (5) | Pravico do dostopa do dokumentov Komisije ureja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). |
| --- | --- |

(5)

Pravico do dostopa do dokumentov Komisije ureja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2).

| (6) | Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa minimalna pravila o ponovni uporabi informacij javnega značaja po vsej Evropski uniji. V uvodnih izjavah so države članice pozvane, da ta minimalna pravila nadgradijo in sprejmejo politike za odprte podatke, ki bodo omogočale široko uporabo dokumentov, katerih imetniki so organi javnega sektorja. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa minimalna pravila o ponovni uporabi informacij javnega značaja po vsej Evropski uniji. V uvodnih izjavah so države članice pozvane, da ta minimalna pravila nadgradijo in sprejmejo politike za odprte podatke, ki bodo omogočale široko uporabo dokumentov, katerih imetniki so organi javnega sektorja.

| (7) | Komisija je na spletu zagotovila prost dostop do statističnih podatkov, publikacij in celotne zbirke pravnega reda Unije ter je javnim organom tako v vzgled. To je dobra podlaga za nadaljnji napredek pri zagotavljanju dostopnosti in ponovne uporabe podatkov, katerih imetnice so institucije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je na spletu zagotovila prost dostop do statističnih podatkov, publikacij in celotne zbirke pravnega reda Unije ter je javnim organom tako v vzgled. To je dobra podlaga za nadaljnji napredek pri zagotavljanju dostopnosti in ponovne uporabe podatkov, katerih imetnice so institucije.

| (8) | Sklep Komisije 2006/291/ES, Euratom z dne 7. aprila 2006 o ponovni uporabi informacij Komisije (4) določa pogoje za ponovno uporabo dokumentov Komisije. |
| --- | --- |

(8)

Sklep Komisije 2006/291/ES, Euratom z dne 7. aprila 2006 o ponovni uporabi informacij Komisije (4) določa pogoje za ponovno uporabo dokumentov Komisije.

| (9) | Da bi bila ureditev za ponovno uporabo dokumentov Komisije učinkovitejša, je treba pravila o ponovni uporabi dokumentov Komisije prilagoditi tako, da bodo zagotovila širšo ponovno uporabo takih dokumentov. |
| --- | --- |

(9)

Da bi bila ureditev za ponovno uporabo dokumentov Komisije učinkovitejša, je treba pravila o ponovni uporabi dokumentov Komisije prilagoditi tako, da bodo zagotovila širšo ponovno uporabo takih dokumentov.

| (10) | Uvesti je treba podatkovni portal, ki bo enotna vstopna točka za dostop do dokumentov, ki so na voljo za ponovno uporabo. Poleg tega je med dokumente, ki so na voljo za ponovno uporabo, primerno vključiti informacije o raziskavah Skupnega raziskovalnega središča. Sprejeti je treba določbo, s katero se bo upošteval razvoj v smeri strojno berljivih formatov. Pomembna izboljšava glede na Sklep 2006/291/ES, Euratom je, da bodo dokumenti Komisije načeloma na voljo za ponovno uporabo na podlagi odprtih dovoljenj za ponovno uporabo ali izjav o omejeni odgovornosti, ne da bi bilo treba za to vložiti poseben zahtevek. |
| --- | --- |

(10)

Uvesti je treba podatkovni portal, ki bo enotna vstopna točka za dostop do dokumentov, ki so na voljo za ponovno uporabo. Poleg tega je med dokumente, ki so na voljo za ponovno uporabo, primerno vključiti informacije o raziskavah Skupnega raziskovalnega središča. Sprejeti je treba določbo, s katero se bo upošteval razvoj v smeri strojno berljivih formatov. Pomembna izboljšava glede na Sklep 2006/291/ES, Euratom je, da bodo dokumenti Komisije načeloma na voljo za ponovno uporabo na podlagi odprtih dovoljenj za ponovno uporabo ali izjav o omejeni odgovornosti, ne da bi bilo treba za to vložiti poseben zahtevek.

| (11) | Sklep 2006/291/ES, Euratom je zato treba nadomestiti s tem sklepom. |
| --- | --- |

(11)

Sklep 2006/291/ES, Euratom je zato treba nadomestiti s tem sklepom.

| (12) | Odprta politika Komisije za ponovno uporabo bo spodbudila nove gospodarske dejavnosti, vodila k širši uporabi in razširjanju informacij Unije, izboljšala podobo odprtosti in preglednosti institucij ter preprečila nepotrebno upravno breme za uporabnike in službe Komisije. V letu 2012 namerava Komisija z drugimi institucijami in ključnimi agencijami Unije preučiti, v kakšnem obsegu bi te lahko sprejele svoja pravila o ponovni uporabi. |
| --- | --- |

(12)

Odprta politika Komisije za ponovno uporabo bo spodbudila nove gospodarske dejavnosti, vodila k širši uporabi in razširjanju informacij Unije, izboljšala podobo odprtosti in preglednosti institucij ter preprečila nepotrebno upravno breme za uporabnike in službe Komisije. V letu 2012 namerava Komisija z drugimi institucijami in ključnimi agencijami Unije preučiti, v kakšnem obsegu bi te lahko sprejele svoja pravila o ponovni uporabi.

| (13) | Ta sklep je treba izvajati in uporabljati ob popolnem spoštovanju načel varstva osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep je treba izvajati in uporabljati ob popolnem spoštovanju načel varstva osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (14) | Ta sklep se ne uporablja za dokumente, pri katerih Komisija ne more dovoliti ponovne uporabe, na primer zaradi pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali če jih je prejela od drugih institucij – |
| --- | --- |

(14)

Ta sklep se ne uporablja za dokumente, pri katerih Komisija ne more dovoliti ponovne uporabe, na primer zaradi pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali če jih je prejela od drugih institucij –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Ta sklep določa pogoje za ponovno uporabo dokumentov, ki so v lasti Komisije ali v njenem imenu v lasti Urada za publikacije Evropske unije (Urad za publikacije), da se omogoči širša ponovna uporaba informacij, poudari podoba odprtosti Komisije ter prepreči nepotrebno upravno breme za ponovne uporabnike in službe Komisije.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta sklep se uporablja za javne dokumente, ki jih je pripravila Komisija ali javni in zasebni subjekti v njenem imenu ter:

| (a) | jih je objavila Komisija ali Urad za publikacije v njenem imenu v publikacijah, na spletnih straneh ali z drugimi orodji za razširjanje informacij; ali |
| --- | --- |

(a)

jih je objavila Komisija ali Urad za publikacije v njenem imenu v publikacijah, na spletnih straneh ali z drugimi orodji za razširjanje informacij; ali

| (b) | niso bili objavljeni iz gospodarskih ali drugih praktičnih razlogov, na primer študije, poročila in drugi podatki. |
| --- | --- |

(b)

niso bili objavljeni iz gospodarskih ali drugih praktičnih razlogov, na primer študije, poročila in drugi podatki.

2.   Ta sklep se ne uporablja:

| (a) | za programsko opremo ali dokumente, za katere veljajo pravice industrijske lastnine, kot so patenti, blagovne znamke, registrirani modeli, logotipi in imena; |
| --- | --- |

(a)

za programsko opremo ali dokumente, za katere veljajo pravice industrijske lastnine, kot so patenti, blagovne znamke, registrirani modeli, logotipi in imena;

| (b) | za dokumente, pri katerih Komisija ne more dovoliti ponovne uporabe, ker so intelektualna lastnina tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

za dokumente, pri katerih Komisija ne more dovoliti ponovne uporabe, ker so intelektualna lastnina tretjih oseb;

| (c) | za dokumente, ki v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 1049/2001 niso dostopni ali pa so tretjim osebam dostopni samo v skladu s posebnimi pravili o privilegiranem dostopu; |
| --- | --- |

(c)

za dokumente, ki v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 1049/2001 niso dostopni ali pa so tretjim osebam dostopni samo v skladu s posebnimi pravili o privilegiranem dostopu;

| (d) | za zaupne podatke, kot so opredeljeni z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(d)

za zaupne podatke, kot so opredeljeni z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| (e) | za dokumente, ki so nastali na podlagi tekočih raziskovalnih projektov osebja Komisije, ki niso bili objavljeni ali dostopni v objavljeni podatkovni zbirki in bi njihova ponovna uporaba ovirala potrditev začasnih rezultatov raziskav ali pa bi predstavljala razlog za zavrnitev vpisa pravic industrijske lastnine v register v prid Komisiji. |
| --- | --- |

(e)

za dokumente, ki so nastali na podlagi tekočih raziskovalnih projektov osebja Komisije, ki niso bili objavljeni ali dostopni v objavljeni podatkovni zbirki in bi njihova ponovna uporaba ovirala potrditev začasnih rezultatov raziskav ali pa bi predstavljala razlog za zavrnitev vpisa pravic industrijske lastnine v register v prid Komisiji.

3.   Ta sklep ne posega v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in nanjo ne vpliva.

4.   Nobena določba v tem sklepu ne dovoljuje ponovne uporabe dokumentov za namene zavajanja ali zlorabe. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zaščito interesov in javne podobe EU v skladu z veljavnimi pravili.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „dokument“ pomeni:






  (a) | kakršno koli vsebino ne glede na nosilec podatkov (napisano na papirju ali shranjeno v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis); |
| --- | --- | --- |

1.

„dokument“ pomeni:

(a)

kakršno koli vsebino ne glede na nosilec podatkov (napisano na papirju ali shranjeno v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis);

| (b) | kateri koli del take vsebine; |
| --- | --- |

(b)

kateri koli del take vsebine;

| 2. | „ponovna uporaba“ pomeni uporabo dokumentov s strani fizičnih ali pravnih oseb v komercialne ali nekomercialne namene, ki so drugačni od prvotnega namena, zaradi katerega so bili pripravljeni. Izmenjava dokumentov med Komisijo in drugimi organi javnega sektorja, ki te dokumente uporabljajo izključno za opravljanje javnih nalog, ne pomeni ponovne uporabe; |
| --- | --- |

2.

„ponovna uporaba“ pomeni uporabo dokumentov s strani fizičnih ali pravnih oseb v komercialne ali nekomercialne namene, ki so drugačni od prvotnega namena, zaradi katerega so bili pripravljeni. Izmenjava dokumentov med Komisijo in drugimi organi javnega sektorja, ki te dokumente uporabljajo izključno za opravljanje javnih nalog, ne pomeni ponovne uporabe;

| 3. | „osebni podatki“ so podatki, kakor so opredeljeni v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

3.

„osebni podatki“ so podatki, kakor so opredeljeni v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 45/2001;

| 4. | „dovoljenje“ pomeni izdajo dovoljenja za ponovno uporabo dokumentov pod določenimi pogoji; „odprto dovoljenje“ pomeni dovoljenje, s katerim imetnik pravic z enostransko izjavo dovoli ponovno uporabo dokumentov za vse opredeljene uporabe; |
| --- | --- |

4.

„dovoljenje“ pomeni izdajo dovoljenja za ponovno uporabo dokumentov pod določenimi pogoji; „odprto dovoljenje“ pomeni dovoljenje, s katerim imetnik pravic z enostransko izjavo dovoli ponovno uporabo dokumentov za vse opredeljene uporabe;

| 5. | „strojno berljivo“ pomeni, da so digitalni dokumenti dovolj strukturirani, da lahko aplikacije programske opreme zanesljivo prepoznajo posamezne navedbe dejstev in njihovo notranjo zgradbo; |
| --- | --- |

5.

„strojno berljivo“ pomeni, da so digitalni dokumenti dovolj strukturirani, da lahko aplikacije programske opreme zanesljivo prepoznajo posamezne navedbe dejstev in njihovo notranjo zgradbo;

| 6. | „strukturirani podatki“ so podatki, urejeni na način, ki omogoča zanesljivo prepoznavanje posameznih navedb dejstev in vseh njihovih sestavnih delov, na primer v podatkovnih zbirkah in preglednicah; |
| --- | --- |

6.

„strukturirani podatki“ so podatki, urejeni na način, ki omogoča zanesljivo prepoznavanje posameznih navedb dejstev in vseh njihovih sestavnih delov, na primer v podatkovnih zbirkah in preglednicah;

| 7. | „portal“ pomeni enotno točko za dostop do podatkov iz različnih spletnih virov. Viri proizvajajo tako podatke kot tudi povezane metapodatke. Metapodatke, potrebne za indeksiranje, zbere portal samodejno in jih medsebojno poveže v obsegu, ki je potreben, da se podprejo splošne funkcije, na primer iskanje in povezovanje. Portal lahko začasno shranjuje podatke iz prispevajočih virov, da izboljša učinkovitost ali zagotovi dodatne funkcije. |
| --- | --- |

7.

„portal“ pomeni enotno točko za dostop do podatkov iz različnih spletnih virov. Viri proizvajajo tako podatke kot tudi povezane metapodatke. Metapodatke, potrebne za indeksiranje, zbere portal samodejno in jih medsebojno poveže v obsegu, ki je potreben, da se podprejo splošne funkcije, na primer iskanje in povezovanje. Portal lahko začasno shranjuje podatke iz prispevajočih virov, da izboljša učinkovitost ali zagotovi dodatne funkcije.

Člen 4

Splošno načelo

Vsi dokumenti so na voljo za ponovno uporabo:

| (a) | za komercialne ali nekomercialne namene pod pogoji iz člena 6; |
| --- | --- |

(a)

za komercialne ali nekomercialne namene pod pogoji iz člena 6;

| (b) | brezplačno ob upoštevanju določb iz člena 9; |
| --- | --- |

(b)

brezplačno ob upoštevanju določb iz člena 9;

| (c) | in brez vložitve posebnega zahtevka, razen če člen 7 določa drugače. |
| --- | --- |

(c)

in brez vložitve posebnega zahtevka, razen če člen 7 določa drugače.

Ta sklep se izvaja ob popolnem upoštevanju pravil o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zlasti Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 5

Podatkovni portal

Komisija vzpostavi podatkovni portal, ki je enotna vstopna točka za dostop do njenih strukturiranih podatkov, da se olajšata povezovanje in ponovna uporaba za komercialne in nekomercialne namene.

Službe Komisije opredelijo in postopoma zagotovijo dostop do ustreznih podatkov, katerih imetnice so. Podatkovni portal lahko zagotavlja tudi dostop do podatkov drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije na njihovo zahtevo.

Člen 6

Pogoji za ponovno uporabo dokumentov

1.   Dokumenti so za ponovno uporabo na voljo brez zahtevka in brez omejitev, razen če je določeno drugače, ali po potrebi na podlagi odprtega dovoljenja ali izjave o omejeni odgovornosti, ki določa pogoje in pravice ponovnih uporabnikov.

2.   Ti pogoji, ki po nepotrebnem ne omejujejo možnosti za ponovno uporabo, lahko vključujejo naslednje:

| (a) | obveznost ponovnega uporabnika, da navede vir dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

obveznost ponovnega uporabnika, da navede vir dokumentov;

| (b) | obveznost, da se prvotnega pomena ali sporočila dokumentov ne izkrivlja; |
| --- | --- |

(b)

obveznost, da se prvotnega pomena ali sporočila dokumentov ne izkrivlja;

| (c) | neodgovornost Komisije za katero koli posledico, ki izhaja iz ponovne uporabe. |
| --- | --- |

(c)

neodgovornost Komisije za katero koli posledico, ki izhaja iz ponovne uporabe.

Če je za določeno vrsto dokumentov treba uporabiti druge pogoje, se posvetuje z medresorsko skupino iz člena 12

Člen 7

Vložitev posebnih zahtevkov za ponovno uporabo dokumentov

1.   Če je za ponovno uporabo potrebno vložiti poseben zahtevek, službe Komisije to jasno označijo v ustreznem dokumentu ali obvestilu o tem dokumentu ter navedejo naslov, na katerega je treba zahtevek poslati.

2.   Posebne zahtevke za ponovno uporabo dokumentov brez odloga obravnava ustrezna služba Komisije. Prosilcu se pošlje potrdilo o prejemu. Služba Komisije ali Urad za publikacije v 15 delovnih dneh od evidentiranja zahtevka dovoli ponovno uporabo zahtevanega dokumenta in po potrebi zagotovi izvod dokumenta ali v pisnem odgovoru navede, da je zahtevek v celoti ali delno zavrnjen in razloge za to.

3.   Če se zahtevek za ponovno uporabo dokumenta nanaša na zelo dolg dokument, na zelo veliko število dokumentov ali če je treba zahtevek prevesti, se lahko rok iz odstavka 2 podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da se prosilca o tem vnaprej obvesti in navede podrobne razloge za podaljšanje.

4.   Če se zahtevek za ponovno uporabo dokumenta zavrne, služba Komisije ali Urad za publikacije prosilca seznani, da ima pravico vložiti tožbo pri Sodišču Evropske unije ali pritožbo pri Evropskem varuhu človekovih pravic pod pogoji iz člena 263 oziroma člena 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

5.   Če se zahtevek zavrne na podlagi točke (b) člena 2(2) tega sklepa, se prosilcu v odgovoru navede sklic na fizično ali pravno osebo (če je znana), ki je imetnik pravice, oziroma na izdajatelja licence (če je znan), ki je Komisiji poslal zadevni material.

Člen 8

Formati, ki so na voljo za ponovno uporabo

1.   Dokumenti so na voljo v vsakem obstoječem formatu ali jezikovni različici ter, če je mogoče in smiselno, v strojno berljivem formatu.

2.   To ne pomeni, da je treba dokumente ustvariti, prilagoditi ali posodobiti, da se ugodi zahtevku, ali zagotoviti izvlečke iz dokumentov, če bi to pomenilo nesorazmeren napor, ki presega enostavni postopek.

3.   Ta sklep Komisije ne obvezuje, da zahtevane dokumente prevede v druge uradne jezikovne različice, ki ob vložitvi zahtevka ne obstajajo.

4.   Od Komisije ali Urada za publikacije ni mogoče zahtevati, da še naprej izdelujeta določene vrste dokumentov ali jih hranita v določenem formatu, da bi jih ponovno uporabljale fizične ali pravne osebe.

Člen 9

Pravila o zaračunavanju pristojbin

1.   Ponovna uporaba dokumentov je načeloma brezplačna.

2.   V izjemnih primerih se lahko zaračunajo mejni stroški, nastali z reproduciranjem in razširjanjem dokumentov.

3.   Če se Komisija odloči prilagoditi dokument, da bi ugodila določenemu zahtevku, lahko stroške prilagoditve zaračuna prosilcu. Pri odločanju, ali so pristojbine potrebne, mora upoštevati napor, potreben za prilagoditev, in morebitne prednosti, ki bi jih ponovna uporaba lahko pomenila za Unijo, na primer z razširjanjem informacij o delovanju Unije ali zaradi izboljšanja javne podobe institucije.

Člen 10

Preglednost

1.   Vsi veljavni pogoji in standardne cene za dokumente, ki so na voljo za ponovno uporabo, se določijo in objavijo predhodno, če je mogoče in ustrezno v elektronski obliki.

2.   Iskanje dokumentov se olajša s praktičnimi ukrepi, kot so seznami glavnih dokumentov, ki so na voljo za ponovno uporabo.

Člen 11

Nediskriminacija in izključne pravice

1.   Pogoji za ponovno uporabo dokumentov niso diskriminacijski do primerljivih kategorij ponovne uporabe.

2.   Ponovna uporaba dokumentov je mogoča za vse morebitne udeležence na trgu. Izključne pravice se ne dodelijo.

3.   Vendar če je izključna pravica potrebna za zagotavljanje storitve javnega interesa, se dodelitev takšne izključne pravice redno ponovno pregleduje, tj. najmanj vsake tri leta. Vsak dogovor o izključni pravici je pregleden in se objavi.

4.   Izključne pravice se lahko za določen čas dodelijo založnikom znanstvenih in strokovnih revij za članke, ki temeljijo na delu uradnikov Komisije.

Člen 12

Medslužbena skupina

1.   Ustanovi se medslužbena skupina, ki jo vodi generalni direktor, pristojen za ta sklep, oziroma njegov predstavnik. Sestavljajo jo predstavniki generalnih direktoratov in služb. Razpravlja o vprašanjih skupnega interesa in vsakih 12 mesecev pripravi poročilo o izvajanju tega sklepa.

2.   Projekt za uvedbo podatkovnega portala bo nadzoroval usmerjevalni odbor, ki mu predseduje Urad za publikacije ter ga sestavljajo Generalni sekretariat, Generalni direktorat za komuniciranje, Generalni direktorat za informacijsko družbo in medije, Generalni direktorat za informatiko in več drugih generalnih direktoratov, ki zastopajo ponudnike podatkov. V poznejši fazi se lahko v odbor povabijo še druge institucije.

3.   Pogoji za odprto dovoljenje iz člena 6 se določijo v dogovoru z generalnimi direktorji, pristojnimi za ta sklep in upravno izvajanje sklepov o pravicah intelektualne lastnine pri Komisiji, po posvetovanju z medresorsko skupino iz odstavka 1.

Člen 13

Ponovni pregled

Ta sklep se ponovno pregleda tri leta po začetku veljavnosti.

Člen 14

Razveljavitev

Sklep 2006/291/ES, Euratom se razveljavi.

V Bruslju, 12. decembra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  COM(2010) 245

1

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

2

(3)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

3

(4)  UL L 107, 20.4.2006, str. 38.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

6

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/43

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2011

o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije

(2011/834/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 3. januarja 2011 prejela pritožbo o domnevnem subvencioniranju nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije („zadevni državi“), kar povzroča škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 3. januarja 2011 prejela pritožbo o domnevnem subvencioniranju nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije („zadevni državi“), kar povzroča škodo industriji Unije.

| (2) | Pritožbo je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata („PET“) v Evropi (CPME) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst PET v skladu s členom 10 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata („PET“) v Evropi (CPME) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst PET v skladu s členom 10 osnovne uredbe.

| (3) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in posledični znatni škodi, kar je upravičilo začetek protisubvencijskega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in posledični znatni škodi, kar je upravičilo začetek protisubvencijskega postopka.

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vladi Omana in Saudove Arabije, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije povzročil znatno škodo industriji Unije. Vladi Omana in Saudove Arabije sta bili ločeno povabljeni na posvetovanje, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Med posvetovanji ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vladi Omana in Saudove Arabije, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije povzročil znatno škodo industriji Unije. Vladi Omana in Saudove Arabije sta bili ločeno povabljeni na posvetovanje, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Med posvetovanji ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev.

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim dne 16. februarja 2011 v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim dne 16. februarja 2011 v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije.

| (6) | Komisija je istega dne začela protidampinški postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz zadevnih držav (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je istega dne začela protidampinški postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz zadevnih držav (3).

| (7) | Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, uvoznikom, vsem združenjem, ki jih to zadeva, in organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, uvoznikom, vsem združenjem, ki jih to zadeva, in organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (9) | S pismom Komisiji z dne 12. oktobra 2011 je CPME uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(9)

S pismom Komisiji z dne 12. oktobra 2011 je CPME uradno umaknil svojo pritožbo.

| (10) | V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (11) | V zvezi s tem je treba omeniti, da Komisija ni našla nobenega razloga, ki bi kazal na to, da ustavitev postopka ni v interesu Unije, niti niso takih razlogov navedle zainteresirane strani. Komisija je zato menila, da je ta postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s tem je treba omeniti, da Komisija ni našla nobenega razloga, ki bi kazal na to, da ustavitev postopka ni v interesu Unije, niti niso takih razlogov navedle zainteresirane strani. Komisija je zato menila, da je ta postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti pripombe.

| (12) | Nekatere zainteresirane strani so podprle ustavitev postopka. Druge zainteresirane strani, čeprav so podprle ustavitev postopka, so zahtevale razkritje ugotovitev preiskave. |
| --- | --- |

(12)

Nekatere zainteresirane strani so podprle ustavitev postopka. Druge zainteresirane strani, čeprav so podprle ustavitev postopka, so zahtevale razkritje ugotovitev preiskave.

| (13) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni dosegla sklepa o ugotovitvah in zato ne more razkriti podatkov, zbranih pred umikom pritožbe. |
| --- | --- |

(13)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni dosegla sklepa o ugotovitvah in zato ne more razkriti podatkov, zbranih pred umikom pritožbe.

| (14) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ustavitvi postopka. |
| --- | --- |

(14)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ustavitvi postopka.

| (15) | Komisija zato ugotavlja, da je treba protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije ustaviti – |
| --- | --- |

(15)

Komisija zato ugotavlja, da je treba protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije ustaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protisubvencijski postopek glede uvoza polietilen tereftalata z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, s poreklom iz Omana in Saudove Arabije, trenutno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20, je s tem ustavljen.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 49, 16.2.2011, str. 21.

2

(3)  UL C 49, 16.2.2011, str. 16.

3

---

| 14.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/45

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2011

o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Omana in Saudove Arabije

(2011/835/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 3. januarja 2011 prejela pritožbo glede domnevnega dampinga nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije („zadevni državi“), kar povzroča škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 3. januarja 2011 prejela pritožbo glede domnevnega dampinga nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Omana in Saudove Arabije („zadevni državi“), kar povzroča škodo industriji Unije.

| (2) | Pritožbo je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata („PET“) v Evropi (CPME) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst PET v skladu s členom 5 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata („PET“) v Evropi (CPME) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst PET v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

| (3) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (4) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim dne 16. februarja 2011 v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protidampinški postopek za uvoz v Unijo vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije. |
| --- | --- |

(4)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim dne 16. februarja 2011 v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protidampinški postopek za uvoz v Unijo vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije.

| (5) | Komisija je istega dne začela protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz zadevnih držav (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je istega dne začela protisubvencijski postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz zadevnih držav (3).

| (6) | Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, uvoznikom, vsem združenjem, ki jih to zadeva, in organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, uvoznikom, vsem združenjem, ki jih to zadeva, in organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku.

| (7) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(7)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (8) | S pismom Komisiji z dne 12. oktobra 2011 je CPME uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(8)

S pismom Komisiji z dne 12. oktobra 2011 je CPME uradno umaknil svojo pritožbo.

| (9) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (10) | V zvezi s tem je treba omeniti, da Komisija ni našla nobenega razloga, ki bi kazal na to, da ustavitev postopka ni v interesu Unije, niti niso takih razlogov navedle zainteresirane strani. Komisija je zato menila, da je ta postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s tem je treba omeniti, da Komisija ni našla nobenega razloga, ki bi kazal na to, da ustavitev postopka ni v interesu Unije, niti niso takih razlogov navedle zainteresirane strani. Komisija je zato menila, da je ta postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe.

| (11) | Nekatere zainteresirane strani so podprle ustavitev postopka. Druge zainteresirane strani, čeprav so podprle ustavitev postopka, so zahtevale razkritje ugotovitev preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Nekatere zainteresirane strani so podprle ustavitev postopka. Druge zainteresirane strani, čeprav so podprle ustavitev postopka, so zahtevale razkritje ugotovitev preiskave.

| (12) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni dosegla sklepa o ugotovitvah in zato ne more razkriti podatkov, zbranih pred umikom pritožbe. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni dosegla sklepa o ugotovitvah in zato ne more razkriti podatkov, zbranih pred umikom pritožbe.

| (13) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ustavitvi postopka. |
| --- | --- |

(13)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ustavitvi postopka.

| (14) | Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije ustaviti – |
| --- | --- |

(14)

Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek za uvoz v Unijo nekaterih vrst PET s poreklom iz Omana in Saudove Arabije ustaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek za uvoz polietilen tereftalata z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, s poreklom iz Omana in Saudove Arabije, trenutno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20, se s tem ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. decembra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 49, 16.2.2011, str. 16.

2

(3)  UL C 49, 16.2.2011, str. 21.

3

---