# Jurnalul Oficial L 309/2011

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2011.309.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 309 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5424 noiembrie 2011 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2011.309.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 309

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5424 noiembrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2011/746/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 februarie 2011 privind ajutorul de stat acordat de Italia în favoarea Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA și Syndial SpA [Măsurile de ajutor de stat C 38/B/04 (ex NN 58/04) și C 13/06 (ex N 587/05)]
  [notificată cu numărul C(2011) 956]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/747/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 mai 2011 privind ajutorul de stat C 88/97 pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel
  [notificată cu numărul C(2011) 3436]

   (
  1
  ) | 23 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2011/746/UE

*

Decizia Comisiei din 23 februarie 2011 privind ajutorul de stat acordat de Italia în favoarea Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA și Syndial SpA [Măsurile de ajutor de stat C 38/B/04 (ex NN 58/04) și C 13/06 (ex N 587/05)]
  [notificată cu numărul C(2011) 956]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 956]

1

1

2011/747/UE

*

Decizia Comisiei din 24 mai 2011 privind ajutorul de stat C 88/97 pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel
  [notificată cu numărul C(2011) 3436]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 3436]

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 24.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 309/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 februarie 2011

privind ajutorul de stat acordat de Italia în favoarea Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA și Syndial SpA [Măsurile de ajutor de stat C 38/B/04 (ex NN 58/04) și C 13/06 (ex N 587/05)]

[notificată cu numărul C(2011) 956]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/746/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European și, în special, articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate (1), și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

1.1.   Cazul C 38/B/04

| (1) | Prin scrisoarea din 4 decembrie 2003, o firmă de avocatură reprezentând reclamantul a adus în atenția Comisiei o serie de articole publicate în presa italiană cu privire la intenția guvernului italian de a introduce tarife preferențiale la energia electrică pentru anumite întreprinderi situate în Sardinia. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 4 decembrie 2003, o firmă de avocatură reprezentând reclamantul a adus în atenția Comisiei o serie de articole publicate în presa italiană cu privire la intenția guvernului italian de a introduce tarife preferențiale la energia electrică pentru anumite întreprinderi situate în Sardinia.

| (2) | Aceste tarife au fost introduse prin articolul 1 din Decretul președintelui Consiliului de Miniștri din 6 februarie 2004 (denumit în continuare „Decretul din 2004”). Decretul a avut două efecte distincte: (a) a introdus noi tarife preferențiale la energia electrică pentru întreprinderile Portovesme Srl, ILA SpA și Eurallumina SpA; și (b) a prelungit un tarif preferențial de care beneficia deja Alcoa Trasformazioni, un producător de aluminiu primar (denumit în continuare „Alcoa”). |
| --- | --- |

(2)

Aceste tarife au fost introduse prin articolul 1 din Decretul președintelui Consiliului de Miniștri din 6 februarie 2004 (denumit în continuare „Decretul din 2004”). Decretul a avut două efecte distincte: (a) a introdus noi tarife preferențiale la energia electrică pentru întreprinderile Portovesme Srl, ILA SpA și Eurallumina SpA; și (b) a prelungit un tarif preferențial de care beneficia deja Alcoa Trasformazioni, un producător de aluminiu primar (denumit în continuare „Alcoa”).

| (3) | Prin scrisorile din 22 ianuarie 2004 și 19 martie 2004, Comisia a solicitat informații suplimentare cu privire la aceste măsuri. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisorile din 9 februarie 2004 și 9 iunie 2004. Prin scrisoarea din 20 septembrie 2004, Italia a prezentat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisorile din 22 ianuarie 2004 și 19 martie 2004, Comisia a solicitat informații suplimentare cu privire la aceste măsuri. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisorile din 9 februarie 2004 și 9 iunie 2004. Prin scrisoarea din 20 septembrie 2004, Italia a prezentat informații suplimentare.

| (4) | Prin scrisoarea din 16 noiembrie 2004, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 16 noiembrie 2004, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză.

| (5) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză.

| (6) | Italia a trimis observații prin scrisorile din 4 și 11 februarie 2005. |
| --- | --- |

(6)

Italia a trimis observații prin scrisorile din 4 și 11 februarie 2005.

| (7) | Comisia a primit, de asemenea, observații de la părțile interesate, inclusiv de la trei dintre întreprinderile beneficiare în cadrul măsurilor, precum și de la un concurent al Portovesme. Prin scrisoarea din 22 martie 2005, Comisia a prezentat aceste observații Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a le comenta. Observațiile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 20 septembrie 2005. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a primit, de asemenea, observații de la părțile interesate, inclusiv de la trei dintre întreprinderile beneficiare în cadrul măsurilor, precum și de la un concurent al Portovesme. Prin scrisoarea din 22 martie 2005, Comisia a prezentat aceste observații Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a le comenta. Observațiile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 20 septembrie 2005.

| (8) | La 29 octombrie 2008, cazul C 38/04 a fost divizat în partea A, privind Alcoa, și partea B, privind Portovesme, ILA și Eurallumina. |
| --- | --- |

(8)

La 29 octombrie 2008, cazul C 38/04 a fost divizat în partea A, privind Alcoa, și partea B, privind Portovesme, ILA și Eurallumina.

| (9) | La 19 noiembrie 2009, Comisia a adoptat o decizie finală negativă în ceea ce privește Alcoa și a dispus recuperarea ajutorului (3). |
| --- | --- |

(9)

La 19 noiembrie 2009, Comisia a adoptat o decizie finală negativă în ceea ce privește Alcoa și a dispus recuperarea ajutorului (3).

1.2.   Cazul C 13/06

| (10) | Prin articolul 11 alineatul (12) din Decretul-lege nr. 35 din 14 martie 2005, devenit Legea nr. 80/2005 din 14 mai 2005 de stabilire a unor prevederi urgente în cadrul Planului de acțiune pentru dezvoltare economică, socială și teritorială („Legea nr. 80/9005”), autoritățile italiene au prelungit până în 2010 tariful preferențial la energie electrică pentru Portovesme, ILA și Eurallumina, și au extins tariful la Syndial SpA, un producător de clor situat tot în Sardinia. |
| --- | --- |

(10)

Prin articolul 11 alineatul (12) din Decretul-lege nr. 35 din 14 martie 2005, devenit Legea nr. 80/2005 din 14 mai 2005 de stabilire a unor prevederi urgente în cadrul Planului de acțiune pentru dezvoltare economică, socială și teritorială („Legea nr. 80/9005”), autoritățile italiene au prelungit până în 2010 tariful preferențial la energie electrică pentru Portovesme, ILA și Eurallumina, și au extins tariful la Syndial SpA, un producător de clor situat tot în Sardinia.

| (11) | Comisia a primit o plângere din partea unei societăți concurente a Syndial prin scrisoarea din 22 iulie 2005, urmată de alte scrisori din partea aceleiași societăți în 7 octombrie 2005 și 7 decembrie 2005. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a primit o plângere din partea unei societăți concurente a Syndial prin scrisoarea din 22 iulie 2005, urmată de alte scrisori din partea aceleiași societăți în 7 octombrie 2005 și 7 decembrie 2005.

| (12) | Italia a notificat măsura Comisiei prin scrisoarea din 23 noiembrie 2005. Prin scrisoarea din 28 noiembrie 2005, Italia a oferit informații suplimentare. |
| --- | --- |

(12)

Italia a notificat măsura Comisiei prin scrisoarea din 23 noiembrie 2005. Prin scrisoarea din 28 noiembrie 2005, Italia a oferit informații suplimentare.

| (13) | Prin scrisoarea din 22 decembrie 2005, Comisia a solicitat clarificări, pe care Italia le-a oferit prin scrisoarea din data de 3 martie 2006. |
| --- | --- |

(13)

Prin scrisoarea din 22 decembrie 2005, Comisia a solicitat clarificări, pe care Italia le-a oferit prin scrisoarea din data de 3 martie 2006.

| (14) | Între timp, prin scrisoarea din 20 ianuarie 2006, același concurent al Portovesme care a prezentat observații în cazul C 38/B/04, s-a plâns de noua măsură. |
| --- | --- |

(14)

Între timp, prin scrisoarea din 20 ianuarie 2006, același concurent al Portovesme care a prezentat observații în cazul C 38/B/04, s-a plâns de noua măsură.

| (15) | Prin scrisoarea din 26 aprilie 2006, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește modificările și extinderea schemei tarifare speciale introduse prin Legea nr. 80/2005. |
| --- | --- |

(15)

Prin scrisoarea din 26 aprilie 2006, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește modificările și extinderea schemei tarifare speciale introduse prin Legea nr. 80/2005.

| (16) | Comisia a solicitat Italiei informații suplimentare prin scrisoarea din 22 august 2006; Italia a răspuns prin scrisoarea din 28 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a solicitat Italiei informații suplimentare prin scrisoarea din 22 august 2006; Italia a răspuns prin scrisoarea din 28 septembrie 2006.

| (17) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(17)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză.

| (18) | Comisia a primit observații de la părțile interesate, inclusiv de la beneficiari, de la cei doi concurenți ai Portovesme și Syndial, și de la un producător de energie regenerabilă. Prin scrisoarea din 5 octombrie 2006, Comisia a prezentat aceste observații Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a le comenta. Observațiile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 1 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a primit observații de la părțile interesate, inclusiv de la beneficiari, de la cei doi concurenți ai Portovesme și Syndial, și de la un producător de energie regenerabilă. Prin scrisoarea din 5 octombrie 2006, Comisia a prezentat aceste observații Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a le comenta. Observațiile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 1 decembrie 2006.

| (19) | Italia a oferit informații suplimentare prin scrisorile din 16 aprilie 2007, 10 mai 2007, 14 mai 2007 și 22 iunie 2010. |
| --- | --- |

(19)

Italia a oferit informații suplimentare prin scrisorile din 16 aprilie 2007, 10 mai 2007, 14 mai 2007 și 22 iunie 2010.

1.3.   Domeniul de aplicare al prezentei decizii

| (20) | Prezenta decizie acoperă atât tarifele introduse prin articolul 1 din Decretul 2004 pentru beneficiari alții decât Alcoa („tarifele pentru 2004”), cât și tarifele introduse prin articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 și definite ulterior în deciziile adoptate de Autoritatea pentru Energie Electrică și Gaz (Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas –„AEEG”) (denumite în continuare „tarifele pentru 2005”). |
| --- | --- |

(20)

Prezenta decizie acoperă atât tarifele introduse prin articolul 1 din Decretul 2004 pentru beneficiari alții decât Alcoa („tarifele pentru 2004”), cât și tarifele introduse prin articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 și definite ulterior în deciziile adoptate de Autoritatea pentru Energie Electrică și Gaz (Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas –„AEEG”) (denumite în continuare „tarifele pentru 2005”).

2.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURII

2.1.   Tarifele pentru 2004 contestate

| (21) | Articolul 1 din Decretul din 2004 a extins „tratamentul [tarifar] prevăzut la articolul 2 din Decretul Ministerului Industriei, Comerțului și Artizanatului din 19 decembrie 1995 [«Decretul Alcoa»] la furnizarea de energie pentru producția și prelucrarea aluminiului, plumbului, argintului și zincului, însă doar în privința centralelor deja existente la data intrării în vigoare a prezentului decret și situate pe insule, cu interconexiune insuficientă sau fără interconexiune la rețelele naționale de energie electrică și gaze”. |
| --- | --- |

(21)

Articolul 1 din Decretul din 2004 a extins „tratamentul [tarifar] prevăzut la articolul 2 din Decretul Ministerului Industriei, Comerțului și Artizanatului din 19 decembrie 1995 [«Decretul Alcoa»] la furnizarea de energie pentru producția și prelucrarea aluminiului, plumbului, argintului și zincului, însă doar în privința centralelor deja existente la data intrării în vigoare a prezentului decret și situate pe insule, cu interconexiune insuficientă sau fără interconexiune la rețelele naționale de energie electrică și gaze”.

| (22) | Acest tratament tarifar trebuia să fie tranzitoriu: urma să înceteze „la finalizarea sau modernizarea conexiunilor la rețelele naționale de electricitate și gaz” și nu mai târziu de 30 iunie 2007. |
| --- | --- |

(22)

Acest tratament tarifar trebuia să fie tranzitoriu: urma să înceteze „la finalizarea sau modernizarea conexiunilor la rețelele naționale de electricitate și gaz” și nu mai târziu de 30 iunie 2007.

| (23) | În practică, Decretul din 2004 a extins tariful preferențial de care beneficia deja producătorul de aluminiu Alcoa la trei societăți mari consumatoare de energie situate în Sardinia: Portovesme, un producător de zinc, argint și plumb (5); ILA, un fabricant de produse din aluminiu prelucrat; și Eurallumina, un producător de alumină (6). |
| --- | --- |

(23)

În practică, Decretul din 2004 a extins tariful preferențial de care beneficia deja producătorul de aluminiu Alcoa la trei societăți mari consumatoare de energie situate în Sardinia: Portovesme, un producător de zinc, argint și plumb (5); ILA, un fabricant de produse din aluminiu prelucrat; și Eurallumina, un producător de alumină (6).

| (24) | La nivel de reglementare, tariful a fost pus în aplicare prin deciziile (delibere) AEEG. |
| --- | --- |

(24)

La nivel de reglementare, tariful a fost pus în aplicare prin deciziile (delibere) AEEG.

| (25) | Decizia AEEG nr. 110/04 a prevăzut că tarifele preferențiale se vor aplica doar în cazul în care procedura de notificare ar avea un rezultat pozitiv. Cu toate acestea, în urma instrucțiunilor biroului prim-ministrului, care precizează că Decretul din 2004 nu a fost notificat oficial în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, ci doar „prezentate” Comisiei în cadrul unei „anchete preliminare” (indagine conoscitiva preliminare), AEEG a pus în aplicare decretul din 2004 prin Decizia nr. 148/04 (7). |
| --- | --- |

(25)

Decizia AEEG nr. 110/04 a prevăzut că tarifele preferențiale se vor aplica doar în cazul în care procedura de notificare ar avea un rezultat pozitiv. Cu toate acestea, în urma instrucțiunilor biroului prim-ministrului, care precizează că Decretul din 2004 nu a fost notificat oficial în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, ci doar „prezentate” Comisiei în cadrul unei „anchete preliminare” (indagine conoscitiva preliminare), AEEG a pus în aplicare decretul din 2004 prin Decizia nr. 148/04 (7).

| (26) | Sistemul a permis beneficiarilor să primească plăți compensatorii în condițiile prevăzute în decretul Alcoa. Pentru o anumită centrală inclusă în schemă, plata compensatorie era egală cu diferența dintre prețul plătit societății sale furnizoare de energie electrică și un preț preferențial stabilit de stat, înmulțit cu consumul de energie electrică al centralei. Metoda utilizată pentru calcularea prețului preferențial (sau „tarifului preferențial”) a fost prevăzută în decizia CIP nr. 15/1993. Prețul a fost supus unui mecanism de indexare bazat pe variația costurilor de producție a energiei electrice din Italia („componenta Ct”). În 2004, prețul preferențial aplicat beneficiarilor din Sardinia a variat între 26 EUR și 35 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(26)

Sistemul a permis beneficiarilor să primească plăți compensatorii în condițiile prevăzute în decretul Alcoa. Pentru o anumită centrală inclusă în schemă, plata compensatorie era egală cu diferența dintre prețul plătit societății sale furnizoare de energie electrică și un preț preferențial stabilit de stat, înmulțit cu consumul de energie electrică al centralei. Metoda utilizată pentru calcularea prețului preferențial (sau „tarifului preferențial”) a fost prevăzută în decizia CIP nr. 15/1993. Prețul a fost supus unui mecanism de indexare bazat pe variația costurilor de producție a energiei electrice din Italia („componenta Ct”). În 2004, prețul preferențial aplicat beneficiarilor din Sardinia a variat între 26 EUR și 35 EUR/MWh.

| (27) | Gestionarea administrativă a schemei a fost încredințată Fondului de compensare în sectorul energiei electrice (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). În realitate, sistemul tarifar a funcționat după cum urmează. Beneficiarii au trimis Fondului de compensare date lunare detaliate privind cantitatea de energie consumată și prețurile plătite furnizorilor lor de energie electrică. Aceștia au primit ulterior din partea Fondului de compensare plăți în numerar calculate astfel cum se indică mai sus (9). |
| --- | --- |

(27)

Gestionarea administrativă a schemei a fost încredințată Fondului de compensare în sectorul energiei electrice (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). În realitate, sistemul tarifar a funcționat după cum urmează. Beneficiarii au trimis Fondului de compensare date lunare detaliate privind cantitatea de energie consumată și prețurile plătite furnizorilor lor de energie electrică. Aceștia au primit ulterior din partea Fondului de compensare plăți în numerar calculate astfel cum se indică mai sus (9).

| (28) | Resursele solicitate pentru finanțarea plăților compensatorii au fost crescute printr-o taxă parafiscală impusă tuturor consumatorilor de energie electrică din Italia prin componenta A4 a tarifului standard la energia electrică (10). |
| --- | --- |

(28)

Resursele solicitate pentru finanțarea plăților compensatorii au fost crescute printr-o taxă parafiscală impusă tuturor consumatorilor de energie electrică din Italia prin componenta A4 a tarifului standard la energia electrică (10).

| (29) | Schema trebuia să se încheie la 30 iunie 2007. Cu toate acestea, punerea sa în aplicare a fost întreruptă la dispozițiile AEEG la scurt timp după inițierea procedurii oficiale de investigare a Comisiei din noiembrie 2004 (11). |
| --- | --- |

(29)

Schema trebuia să se încheie la 30 iunie 2007. Cu toate acestea, punerea sa în aplicare a fost întreruptă la dispozițiile AEEG la scurt timp după inițierea procedurii oficiale de investigare a Comisiei din noiembrie 2004 (11).

| (30) | Datele furnizate de Italia indică faptul că Portovesme și Eurallumina au primit subvenții pentru energia consumată în perioada aprilie-octombrie 2004, iar ILA a primit subvenții pentru energia consumată în perioada aprilie-septembrie 2004. Plățile totale efectuate de Fondul de compensare către aceste trei întreprinderi în cadrul schemei sunt prezentate mai jos (în euro).






  Portovesme Srl | 12 845 892,82 |
| --- | --- | --- |
| Eurallumina SpA | 5 208 152,05 |
| ILA SpA | 291 120,27 |

(30)

Datele furnizate de Italia indică faptul că Portovesme și Eurallumina au primit subvenții pentru energia consumată în perioada aprilie-octombrie 2004, iar ILA a primit subvenții pentru energia consumată în perioada aprilie-septembrie 2004. Plățile totale efectuate de Fondul de compensare către aceste trei întreprinderi în cadrul schemei sunt prezentate mai jos (în euro).

Portovesme Srl

12 845 892,82

Eurallumina SpA

5 208 152,05

ILA SpA

291 120,27

2.2.   Tarifele pentru 2005 contestate

| (31) | Prin articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005, autoritățile italiene au extins „tratamentul tarifar prevăzut în Decretul Ministerului Industriei, Comerțului și Artizanatului din 19 decembrie 1995 la furnizarea de energie pentru producția și prelucrarea de aluminiu, plumb, argint și zinc și la ciclul clor-sodă, prin trimiterea la prețurile aplicate serviciilor similare pe piețele europene, însă doar în privința centralelor deja existente la data intrării în vigoare a prezentului decret, situate în Sardinia și racordate la rețeaua de înaltă tensiune. Acest tratament tarifar se supune unor angajamente pe termen lung care trebuie convenite între beneficiari, autoritățile locale din Sardinia și ministerele de resort”. |
| --- | --- |

(31)

Prin articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005, autoritățile italiene au extins „tratamentul tarifar prevăzut în Decretul Ministerului Industriei, Comerțului și Artizanatului din 19 decembrie 1995 la furnizarea de energie pentru producția și prelucrarea de aluminiu, plumb, argint și zinc și la ciclul clor-sodă, prin trimiterea la prețurile aplicate serviciilor similare pe piețele europene, însă doar în privința centralelor deja existente la data intrării în vigoare a prezentului decret, situate în Sardinia și racordate la rețeaua de înaltă tensiune. Acest tratament tarifar se supune unor angajamente pe termen lung care trebuie convenite între beneficiari, autoritățile locale din Sardinia și ministerele de resort”.

| (32) | Prin urmare, Legea nr. 80/2005 a reintrodus, în fond, schema tarifară pusă în aplicare în 2004, care a extins tratamentul Alcoa la alți beneficiari mari consumatori de energie din Sardinia. În realitate, legea s-a aplicat doar întreprinderilor Portovesme, ILA și Eurallumina, precum și întreprinderii Syndial, un producător de clor-sodă care nu a mai beneficiat de prețuri preferențiale. |
| --- | --- |

(32)

Prin urmare, Legea nr. 80/2005 a reintrodus, în fond, schema tarifară pusă în aplicare în 2004, care a extins tratamentul Alcoa la alți beneficiari mari consumatori de energie din Sardinia. În realitate, legea s-a aplicat doar întreprinderilor Portovesme, ILA și Eurallumina, precum și întreprinderii Syndial, un producător de clor-sodă care nu a mai beneficiat de prețuri preferențiale.

| (33) | Trebuie observat că, începând cu 2005, prețul preferențial nu a mai fost indexat la tariful istoric prevăzut inițial în Decretul Alcoa din 1995, ci trebuia stabilit în mod independent de AEEG astfel încât să corespundă prețurilor medii la energia electrică plătite de concurenții beneficiarilor de pe piața europeană (12). Prețul a făcut obiectul unor actualizări anuale: conform articolului 11 alineatul (13) din lege, „condițiile tarifare menționate la articolele 11 (13) și 12 se aplică de la 1 ianuarie 2005 și sunt actualizate de AEEG, care crește anual valorile nominale ale tarifelor cu 4 % sau, în cazul în care această ultimă valoare este mai mare, cu creșterea procentuală a prețului mediu de vânzare cu ridicata al energiei electrice înregistrat în cadrul principalelor burse europene de energie, în special de la Frankfurt și Amsterdam”. În decizia nr. 217/05, AEEG a furnizat o interpretare a acestui mecanism de actualizare care a fost mai favorabilă beneficiarilor, întrucât prevede o creștere anuală a tarifului de cel mult 4 %. |
| --- | --- |

(33)

Trebuie observat că, începând cu 2005, prețul preferențial nu a mai fost indexat la tariful istoric prevăzut inițial în Decretul Alcoa din 1995, ci trebuia stabilit în mod independent de AEEG astfel încât să corespundă prețurilor medii la energia electrică plătite de concurenții beneficiarilor de pe piața europeană (12). Prețul a făcut obiectul unor actualizări anuale: conform articolului 11 alineatul (13) din lege, „condițiile tarifare menționate la articolele 11 (13) și 12 se aplică de la 1 ianuarie 2005 și sunt actualizate de AEEG, care crește anual valorile nominale ale tarifelor cu 4 % sau, în cazul în care această ultimă valoare este mai mare, cu creșterea procentuală a prețului mediu de vânzare cu ridicata al energiei electrice înregistrat în cadrul principalelor burse europene de energie, în special de la Frankfurt și Amsterdam”. În decizia nr. 217/05, AEEG a furnizat o interpretare a acestui mecanism de actualizare care a fost mai favorabilă beneficiarilor, întrucât prevede o creștere anuală a tarifului de cel mult 4 %.

| (34) | În aceeași decizie, AEEG a stabilit prețurile preferențiale aplicabile diverselor industrii pentru anul 2005 după cum urmează:






  Industriile care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de tarife preferențiale | Prețul preferențial
  EUR/MWh |
| --- | --- | --- |
| Prelucrarea aluminiului | 50 |
| Plumb și zinc | 23 |
| Producția de aluminiu | 27 |
| Ciclul clor | 27 |

(34)

În aceeași decizie, AEEG a stabilit prețurile preferențiale aplicabile diverselor industrii pentru anul 2005 după cum urmează:

Industriile care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de tarife preferențiale

Prețul preferențial

EUR/MWh

Prelucrarea aluminiului

50

Plumb și zinc

23

Producția de aluminiu

27

Ciclul clor

27

| (35) | La fel ca tarifele din 2004, tarifele din 2005 trebuiau finanțate printr-o taxă parafiscală percepută tuturor utilizatorilor finali de energie electrică prin componenta A4 a tarifului standard la energia electrică. Gestionarea fluxurilor financiare ale sistemului a fost și de această dată încredințată Fondului de compensare. |
| --- | --- |

(35)

La fel ca tarifele din 2004, tarifele din 2005 trebuiau finanțate printr-o taxă parafiscală percepută tuturor utilizatorilor finali de energie electrică prin componenta A4 a tarifului standard la energia electrică. Gestionarea fluxurilor financiare ale sistemului a fost și de această dată încredințată Fondului de compensare.

| (36) | Dreptul la tarif a fost condiționat de un angajament prin care beneficiarii se angajau să efectueze investiții productive în Sardinia pe baza planurilor industriale care trebuiau prezentate autorităților regionale. De exemplu, Portovesme s-a angajat să investească în generarea automată de energie electrică sau să participe la construirea de noi centrale electrice. |
| --- | --- |

(36)

Dreptul la tarif a fost condiționat de un angajament prin care beneficiarii se angajau să efectueze investiții productive în Sardinia pe baza planurilor industriale care trebuiau prezentate autorităților regionale. De exemplu, Portovesme s-a angajat să investească în generarea automată de energie electrică sau să participe la construirea de noi centrale electrice.

| (37) | Italia a notificat articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Plata tarifelor pentru 2005 a fost supusă autorizării schemei de către Comisie. Prin urmare, tarifele pentru 2005 nu au fost puse în aplicare. |
| --- | --- |

(37)

Italia a notificat articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Plata tarifelor pentru 2005 a fost supusă autorizării schemei de către Comisie. Prin urmare, tarifele pentru 2005 nu au fost puse în aplicare.

2.3.   Proceduri înaintea instanțelor naționale

| (38) | Solvay Chimica Italia și Solvay Chimica Bussi SpA, care operează în ciclul clor-sodă și sunt situate în afara Sardiniei, au introdus o acțiune la Tribunalul Administrativ Regional din Lombardia (14), contestând deciziile adoptate de AEEG în aplicarea articolului 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005, pe motiv că implică acordarea de ajutoare de stat ilegale și că încalcă alte dispoziții ale dreptului italian (15). La 27 noiembrie 2006, Tribunalul a hotărât să suspende judecarea cauzei, în așteptarea încheierii anchetei privind ajutoarele de stat inițiate de Comisie în cazul C 13/06. |
| --- | --- |

(38)

Solvay Chimica Italia și Solvay Chimica Bussi SpA, care operează în ciclul clor-sodă și sunt situate în afara Sardiniei, au introdus o acțiune la Tribunalul Administrativ Regional din Lombardia (14), contestând deciziile adoptate de AEEG în aplicarea articolului 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005, pe motiv că implică acordarea de ajutoare de stat ilegale și că încalcă alte dispoziții ale dreptului italian (15). La 27 noiembrie 2006, Tribunalul a hotărât să suspende judecarea cauzei, în așteptarea încheierii anchetei privind ajutoarele de stat inițiate de Comisie în cazul C 13/06.

2.4.   Combinarea cu ajutorul incompatibil anterior – Deggendorf

| (39) | În urma inițierii procedurii, Italia a indicat că Eurallumina nu a rambursat ajutorul incompatibil care a făcut obiectul cauzei C 80/01 (ajutor pentru producția de alumină) (16), dar că, potrivit societății, autoritățile regionale din Sardinia au emis un ordin de plată în privința acestei măsuri la 8 mai 2006. |
| --- | --- |

(39)

În urma inițierii procedurii, Italia a indicat că Eurallumina nu a rambursat ajutorul incompatibil care a făcut obiectul cauzei C 80/01 (ajutor pentru producția de alumină) (16), dar că, potrivit societății, autoritățile regionale din Sardinia au emis un ordin de plată în privința acestei măsuri la 8 mai 2006.

3.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURILOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 108 ALINEATUL (2) DIN TFUE

| (40) | Comisia a hotărât să inițieze procedura oficială de investigare din următoarele motive. |
| --- | --- |

(40)

Comisia a hotărât să inițieze procedura oficială de investigare din următoarele motive.

3.1.   Cazul C 38/B/04

| (41) | În decizia sa de inițiere a procedurii oficiale de investigare (17), Comisia a analizat posibilitatea ca tarifele pentru 2004 acordate întreprinderilor Portovesme, ILA și Eurallumina să constituie ajutor de stat, pe motiv că sunt similare tarifului preferențial acordat Alcoa în 1996, cu privire la care Comisia s-a pronunțat că nu constituie ajutor de stat în decizia sa din 4 decembrie 1996 („decizia Alumix”) (18). |
| --- | --- |

(41)

În decizia sa de inițiere a procedurii oficiale de investigare (17), Comisia a analizat posibilitatea ca tarifele pentru 2004 acordate întreprinderilor Portovesme, ILA și Eurallumina să constituie ajutor de stat, pe motiv că sunt similare tarifului preferențial acordat Alcoa în 1996, cu privire la care Comisia s-a pronunțat că nu constituie ajutor de stat în decizia sa din 4 decembrie 1996 („decizia Alumix”) (18).

| (42) | Comisia a observat că noul tarif părea diferit de tariful Alumix, întrucât tariful Alumix a fost acordat direct de ENEL, operatorul italian de energie electrică care deține monopolul, în timp ce noul tarif a implicat intervenția selectivă a statului pentru a compensa diferența dintre prețul pieței convenit de beneficiari împreună cu furnizorii proprii de energie electrică și prețul preferențial fixat în 1996. Comisia a concluzionat că Decretul din 2004 nu a extins doar la noii beneficiari domeniul de aplicare al unei măsuri existente care nu reprezintă ajutor de stat, ci a introdus o nouă schemă în favoarea celor trei întreprinderi implicate, cu un mecanism financiar extrem de diferit de tariful Alumix. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a observat că noul tarif părea diferit de tariful Alumix, întrucât tariful Alumix a fost acordat direct de ENEL, operatorul italian de energie electrică care deține monopolul, în timp ce noul tarif a implicat intervenția selectivă a statului pentru a compensa diferența dintre prețul pieței convenit de beneficiari împreună cu furnizorii proprii de energie electrică și prețul preferențial fixat în 1996. Comisia a concluzionat că Decretul din 2004 nu a extins doar la noii beneficiari domeniul de aplicare al unei măsuri existente care nu reprezintă ajutor de stat, ci a introdus o nouă schemă în favoarea celor trei întreprinderi implicate, cu un mecanism financiar extrem de diferit de tariful Alumix.

| (43) | Decizia de inițiere a procedurii a clasificat tarifele introduse prin Decretul din 2004 drept ajutor de exploatare și a evaluat măsura în care acest ajutor poate fi autorizat în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale („Orientările privind ajutoarele regionale”) (19), întrucât Sardinia a fost o regiune asistată în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) până la sfârșitul anului 2006. Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește faptul că ajutorul ar putea fi autorizat în acest temei, întrucât ajutoarele ad hoc de acest tip, acordate unui număr limitat de întreprinderi, nu au părut să promoveze dezvoltarea regională. |
| --- | --- |

(43)

Decizia de inițiere a procedurii a clasificat tarifele introduse prin Decretul din 2004 drept ajutor de exploatare și a evaluat măsura în care acest ajutor poate fi autorizat în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale („Orientările privind ajutoarele regionale”) (19), întrucât Sardinia a fost o regiune asistată în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) până la sfârșitul anului 2006. Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește faptul că ajutorul ar putea fi autorizat în acest temei, întrucât ajutoarele ad hoc de acest tip, acordate unui număr limitat de întreprinderi, nu au părut să promoveze dezvoltarea regională.

| (44) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că măsura ar putea avea ca efect reducerea nivelului de impozitare aplicabil energiei electrice. Orice astfel de reducere ar trebui să aibă un temei juridic în Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (20). |
| --- | --- |

(44)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că măsura ar putea avea ca efect reducerea nivelului de impozitare aplicabil energiei electrice. Orice astfel de reducere ar trebui să aibă un temei juridic în Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (20).

3.2.   Cazul C 13/06

| (45) | În decizia sa din 27 aprilie 2006 de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a clasificat schema tarifară pentru 2005 drept nou ajutor de exploatare. |
| --- | --- |

(45)

În decizia sa din 27 aprilie 2006 de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a clasificat schema tarifară pentru 2005 drept nou ajutor de exploatare.

| (46) | Comisia a examinat dacă tariful preferențial ar putea fi autorizat drept ajutor de exploatare regional pe baza Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, întrucât Sardinia urma să fie o regiune asistată în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE până la sfârșitul lui 2006. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a examinat dacă tariful preferențial ar putea fi autorizat drept ajutor de exploatare regional pe baza Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale, întrucât Sardinia urma să fie o regiune asistată în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE până la sfârșitul lui 2006.

| (47) | În pofida insistenței Italiei asupra faptului că prețurile ridicate la energie electrică în Sardinia au constituit un obstacol în calea dezvoltării insulei, Comisia a fost de părere că Italia nu a demonstrat faptul că prețurile din Sardinia sunt semnificativ mai ridicate, fie în medie, fie, mai specific, pentru utilizatorii mari consumatori de energie electrică (21). Comisia a subliniat faptul că supra-capacitatea existentă în ceea ce privește producerea de energie electrică în Sardinia nu ar putea face decât să încurajeze producătorii de energie electrică să vândă energie electrică la cel mai redus preț posibil, până la finalizarea proiectelor de interconectare, programată pentru 2010, care le-ar permite să exporte energie din Sardinia. |
| --- | --- |

(47)

În pofida insistenței Italiei asupra faptului că prețurile ridicate la energie electrică în Sardinia au constituit un obstacol în calea dezvoltării insulei, Comisia a fost de părere că Italia nu a demonstrat faptul că prețurile din Sardinia sunt semnificativ mai ridicate, fie în medie, fie, mai specific, pentru utilizatorii mari consumatori de energie electrică (21). Comisia a subliniat faptul că supra-capacitatea existentă în ceea ce privește producerea de energie electrică în Sardinia nu ar putea face decât să încurajeze producătorii de energie electrică să vândă energie electrică la cel mai redus preț posibil, până la finalizarea proiectelor de interconectare, programată pentru 2010, care le-ar permite să exporte energie din Sardinia.

| (48) | În plus, Italia nu a explicat motivul pentru care prețurile mai ridicate ar trebui considerate un handicap regional sau modul în care tariful ar contribui la dezvoltarea regională. În consecință, Comisia și-a exprimat îndoiala în privința necesității ajutorului. |
| --- | --- |

(48)

În plus, Italia nu a explicat motivul pentru care prețurile mai ridicate ar trebui considerate un handicap regional sau modul în care tariful ar contribui la dezvoltarea regională. În consecință, Comisia și-a exprimat îndoiala în privința necesității ajutorului.

| (49) | De asemenea, Comisia și-a exprimat rezerva că ajutorul ad hoc de această natură este proporțional cu handicapurile regionale, având în vedere, în special, metoda utilizată pentru calcularea tarifului preferențial, fără nicio legătură cu prețurile practicate în restul Italiei, însă bazată pe prețurile medii percepute în Europa utilizatorilor mari consumatori de energie. |
| --- | --- |

(49)

De asemenea, Comisia și-a exprimat rezerva că ajutorul ad hoc de această natură este proporțional cu handicapurile regionale, având în vedere, în special, metoda utilizată pentru calcularea tarifului preferențial, fără nicio legătură cu prețurile practicate în restul Italiei, însă bazată pe prețurile medii percepute în Europa utilizatorilor mari consumatori de energie.

| (50) | Comisia a notat că durata măsurii a depășit cinci ani, ceea ce reprezintă, în general, durata maximă pentru care este autorizat ajutorul regional de exploatare, și că ajutorul nu scade proporțional în termeni reali, având în vedere plafonul de 4 % impus creșterilor de tarif. |
| --- | --- |

(50)

Comisia a notat că durata măsurii a depășit cinci ani, ceea ce reprezintă, în general, durata maximă pentru care este autorizat ajutorul regional de exploatare, și că ajutorul nu scade proporțional în termeni reali, având în vedere plafonul de 4 % impus creșterilor de tarif.

| (51) | În ceea ce privește perioada vizată de Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (22), Comisia a constatat că Sardinia nu va mai îndeplini condițiile pentru a beneficia de ajutoare în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, în special de ajutoare de exploatare. Deși orientările autorizează o perioadă tranzitorie de doi ani pentru eliminarea liniară a schemelor de ajutoare de exploatare existente, nu părea oportună autorizarea introducerii de ajutoare de exploatare noi pentru câteva luni, urmând apoi a fi eliminate, în special având în vedere rezervele exprimate și caracterul denaturant al ajutorului. |
| --- | --- |

(51)

În ceea ce privește perioada vizată de Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (22), Comisia a constatat că Sardinia nu va mai îndeplini condițiile pentru a beneficia de ajutoare în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, în special de ajutoare de exploatare. Deși orientările autorizează o perioadă tranzitorie de doi ani pentru eliminarea liniară a schemelor de ajutoare de exploatare existente, nu părea oportună autorizarea introducerii de ajutoare de exploatare noi pentru câteva luni, urmând apoi a fi eliminate, în special având în vedere rezervele exprimate și caracterul denaturant al ajutorului.

| (52) | În final, Comisia și-a exprimat rezervele cu privire la posibilitatea de a autoriza tariful preferențial pentru întreprinderile Portovesme, ILA, Eurallumina și Syndial ca ajutor regional sau în orice alt temei, pe care Italia, în orice caz, nu l-a semnalat. |
| --- | --- |

(52)

În final, Comisia și-a exprimat rezervele cu privire la posibilitatea de a autoriza tariful preferențial pentru întreprinderile Portovesme, ILA, Eurallumina și Syndial ca ajutor regional sau în orice alt temei, pe care Italia, în orice caz, nu l-a semnalat.

| (53) | În ceea ce privește Eurallumina, Comisia a observat că societatea nu a rambursat încă ajutorul de stat ilegal și incompatibil primit (23) și că, în conformitate cu norma din Deggendorf (24), nu a putut beneficia, așadar, de ajutor în cadrul niciunei măsuri noi. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește Eurallumina, Comisia a observat că societatea nu a rambursat încă ajutorul de stat ilegal și incompatibil primit (23) și că, în conformitate cu norma din Deggendorf (24), nu a putut beneficia, așadar, de ajutor în cadrul niciunei măsuri noi.

4.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

4.1.   Cazul C 38/B/04

| (54) | Ca răspuns la invitația Comisiei de a prezenta observații referitoare la decizia din 2004 de inițiere a procedurii de investigare detaliate, s-au primit observații de la reclamantul inițial, de la o parte dintre beneficiari (Portovesme, Eurallumina și Alcoa) și de la alte părți interesate. În această secțiune sunt rezumate doar informațiile relevante pentru tariful preferențial în favoarea Portovesme, ILA și Eurallumina. Observațiile prezentate de Alcoa nu sunt incluse, acestea fiind abordate pe larg în decizia finală specifică societății respective (25). |
| --- | --- |

(54)

Ca răspuns la invitația Comisiei de a prezenta observații referitoare la decizia din 2004 de inițiere a procedurii de investigare detaliate, s-au primit observații de la reclamantul inițial, de la o parte dintre beneficiari (Portovesme, Eurallumina și Alcoa) și de la alte părți interesate. În această secțiune sunt rezumate doar informațiile relevante pentru tariful preferențial în favoarea Portovesme, ILA și Eurallumina. Observațiile prezentate de Alcoa nu sunt incluse, acestea fiind abordate pe larg în decizia finală specifică societății respective (25).

4.1.1.   Observațiile prezentate de Portovesme

| (55) | Portovesme a susținut că tariful preferențial viza eliminarea unei deficiențe a pieței, și anume, incapacitatea pieței energiei electrice din Sardinia liberalizată recent de a oferi prețuri competitive, din cauza puterii de piață semnificative a operatorilor existenți. Portovesme a susținut că ENEL și Endesa (ale căror instalații de producție de energie din Sardinia au fost vândute ulterior către E.ON) au format un duopol, păstrând prețurile la energia electrică din Sardinia aliniate la prețurile medii din Italia, când, de fapt, prețurile din Sardinia trebuiau să fie mult mai scăzute, în special pentru marii consumatori de energie electrică, dată fiind supra-capacitatea de producție de energie electrică, ceea ce ar trebui să încurajeze producătorii să vândă la prețuri competitive. |
| --- | --- |

(55)

Portovesme a susținut că tariful preferențial viza eliminarea unei deficiențe a pieței, și anume, incapacitatea pieței energiei electrice din Sardinia liberalizată recent de a oferi prețuri competitive, din cauza puterii de piață semnificative a operatorilor existenți. Portovesme a susținut că ENEL și Endesa (ale căror instalații de producție de energie din Sardinia au fost vândute ulterior către E.ON) au format un duopol, păstrând prețurile la energia electrică din Sardinia aliniate la prețurile medii din Italia, când, de fapt, prețurile din Sardinia trebuiau să fie mult mai scăzute, în special pentru marii consumatori de energie electrică, dată fiind supra-capacitatea de producție de energie electrică, ceea ce ar trebui să încurajeze producătorii să vândă la prețuri competitive.

| (56) | Portovesme a invocat faptul că prețul preferențial de care a beneficiat a corespuns prețului pe care l-ar fi obținut societatea în condiții normale de piață, și anume, dacă piața energiei electrice ar fi funcționat corect. |
| --- | --- |

(56)

Portovesme a invocat faptul că prețul preferențial de care a beneficiat a corespuns prețului pe care l-ar fi obținut societatea în condiții normale de piață, și anume, dacă piața energiei electrice ar fi funcționat corect.

| (57) | Potrivit Portovesme, plățile compensatorii primite din partea Fondului de compensare (în valoare de 37 EUR/MWh) au aliniat prețul plătit de Portovesme la prețul energiei electrice plătit de concurenții săi și nu au denaturat concurența, întrucât toți producătorii europeni de zinc au plătit prețuri echivalente, iar măsura doar compensează dezavantajul concurențial suferit de societate ca urmare a problemelor structurale ale Sardiniei (care a inclus absența gazelor naturale). |
| --- | --- |

(57)

Potrivit Portovesme, plățile compensatorii primite din partea Fondului de compensare (în valoare de 37 EUR/MWh) au aliniat prețul plătit de Portovesme la prețul energiei electrice plătit de concurenții săi și nu au denaturat concurența, întrucât toți producătorii europeni de zinc au plătit prețuri echivalente, iar măsura doar compensează dezavantajul concurențial suferit de societate ca urmare a problemelor structurale ale Sardiniei (care a inclus absența gazelor naturale).

| (58) | Metale precum zincul, aluminiul și plumbul sunt bunuri pentru care există un preț mondial, calculat la London Metal Exchange (Bursa metalelor din Londra). Variațiile costurilor de producție locale nu s-au tradus prin diferențe în prețurile mondiale. În special, producția de zinc a Portovesme a fost atât de redusă (mai puțin de 1 % din producția mondială) încât nu ar fi putut afecta prețul mondial. |
| --- | --- |

(58)

Metale precum zincul, aluminiul și plumbul sunt bunuri pentru care există un preț mondial, calculat la London Metal Exchange (Bursa metalelor din Londra). Variațiile costurilor de producție locale nu s-au tradus prin diferențe în prețurile mondiale. În special, producția de zinc a Portovesme a fost atât de redusă (mai puțin de 1 % din producția mondială) încât nu ar fi putut afecta prețul mondial.

| (59) | Fără acest tarif preferențial, Portovesme va trebui să vândă centrala proprie, însă închiderea acesteia nu va fi în avantajul altor producători de zinc din UE, care nu sunt în măsură să crească producția, iar această diferență va fi compensată prin importuri din țări terțe. Portovesme a constatat că tariful preferențial nu a afectat concurența și nici schimburile comerciale din UE. |
| --- | --- |

(59)

Fără acest tarif preferențial, Portovesme va trebui să vândă centrala proprie, însă închiderea acesteia nu va fi în avantajul altor producători de zinc din UE, care nu sunt în măsură să crească producția, iar această diferență va fi compensată prin importuri din țări terțe. Portovesme a constatat că tariful preferențial nu a afectat concurența și nici schimburile comerciale din UE.

| (60) | De asemenea, potrivit Portovesme, plățile compensatorii din partea Fondului de compensare nu au implicat resurse de stat, întrucât Fondul de compensare redistribuia doar fonduri private provenite de la utilizatorii finali de energie electrică. |
| --- | --- |

(60)

De asemenea, potrivit Portovesme, plățile compensatorii din partea Fondului de compensare nu au implicat resurse de stat, întrucât Fondul de compensare redistribuia doar fonduri private provenite de la utilizatorii finali de energie electrică.

| (61) | Portovesme a notat că retragerea de energie de către industriile mari consumatoare de energie electrică este importantă, întrucât asigură securitatea și continuitatea aprovizionării în Sardinia și evită ineficiențele în generarea de energie, care ar determina creșterea prețurilor la energia electrică pentru utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(61)

Portovesme a notat că retragerea de energie de către industriile mari consumatoare de energie electrică este importantă, întrucât asigură securitatea și continuitatea aprovizionării în Sardinia și evită ineficiențele în generarea de energie, care ar determina creșterea prețurilor la energia electrică pentru utilizatorii finali.

| (62) | În final, societatea subliniază că, în cazul în care ar fi obligată să își închidă centrala, consecințele pentru baza de producție a Sardiniei ar fi extrem de grave, întrucât s-ar pierde 790 de locuri de muncă directe și 500 de locuri de muncă indirecte. |
| --- | --- |

(62)

În final, societatea subliniază că, în cazul în care ar fi obligată să își închidă centrala, consecințele pentru baza de producție a Sardiniei ar fi extrem de grave, întrucât s-ar pierde 790 de locuri de muncă directe și 500 de locuri de muncă indirecte.

4.1.2.   Observațiile prezentate de Eurallumina

| (63) | Potrivit Eurallumina, costurile producției de alumină din Europa au fost mai ridicate decât în alte regiuni ale lumii, în special din cauza prețurilor mai ridicate la combustibil și energie electrică și a costului de transport al bauxitei (26). Costurile mai ridicate nu pot fi transmise sub forma unor prețuri mai ridicate, întrucât prețul aluminei a fost fixat la London Metal Exchange (Bursa metalelor din Londra), iar producătorii individuali nu au avut nicio influență asupra acestuia. Prin urmare, producția europeană de alumină a suferit un dezavantaj concurențial în comparație cu restul lumii. |
| --- | --- |

(63)

Potrivit Eurallumina, costurile producției de alumină din Europa au fost mai ridicate decât în alte regiuni ale lumii, în special din cauza prețurilor mai ridicate la combustibil și energie electrică și a costului de transport al bauxitei (26). Costurile mai ridicate nu pot fi transmise sub forma unor prețuri mai ridicate, întrucât prețul aluminei a fost fixat la London Metal Exchange (Bursa metalelor din Londra), iar producătorii individuali nu au avut nicio influență asupra acestuia. Prin urmare, producția europeană de alumină a suferit un dezavantaj concurențial în comparație cu restul lumii.

| (64) | Pe lângă problemele generale care afectează rafinăriile europene de alumină, Eurallumina a făcut, de asemenea, referire la anumite probleme specifice Sardiniei, care nu au permis industriilor locale să profite din plin de avantajele liberalizării pieței energiei electrice, în special, de puterea de piață a operatorilor existenți de energie electrică (a se vedea observațiile Portovesme de la considerentul 55 de mai sus). Eurallumina a invocat, de asemenea, faptul că absența gazelor naturale este un handicap specific producției de alumină din Sardinia, întrucât cantitățile semnificative de aburi necesare prelucrării au trebuit obținute prin utilizarea de ulei greu mai scump. |
| --- | --- |

(64)

Pe lângă problemele generale care afectează rafinăriile europene de alumină, Eurallumina a făcut, de asemenea, referire la anumite probleme specifice Sardiniei, care nu au permis industriilor locale să profite din plin de avantajele liberalizării pieței energiei electrice, în special, de puterea de piață a operatorilor existenți de energie electrică (a se vedea observațiile Portovesme de la considerentul 55 de mai sus). Eurallumina a invocat, de asemenea, faptul că absența gazelor naturale este un handicap specific producției de alumină din Sardinia, întrucât cantitățile semnificative de aburi necesare prelucrării au trebuit obținute prin utilizarea de ulei greu mai scump.

| (65) | Potrivit Eurallumina, în urma liberalizării, puterea de piață a producătorilor de energie electrică din Sardinia a determinat o creștere a prețurilor la energia electrică: fără acest tarif, Eurallumina ar fi trebuit să plătească 65,95 EUR/MWh pentru aprovizionările sale cu energie electrică, față de 44 EUR/MWh, preț plătit înainte de liberalizare. Tariful pentru 2004 a redus prețul la 35 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(65)

Potrivit Eurallumina, în urma liberalizării, puterea de piață a producătorilor de energie electrică din Sardinia a determinat o creștere a prețurilor la energia electrică: fără acest tarif, Eurallumina ar fi trebuit să plătească 65,95 EUR/MWh pentru aprovizionările sale cu energie electrică, față de 44 EUR/MWh, preț plătit înainte de liberalizare. Tariful pentru 2004 a redus prețul la 35 EUR/MWh.

| (66) | Asemenea Portovesme, Eurallumina a susținut că, dacă ar fi forțată să iasă de pe piață, alți producători europeni de alumină nu ar putea interveni, întrucât aceștia deja funcționează la capacitate maximă, iar diferența ar fi acoperită prin importuri din țări terțe. Închiderea ar conduce la pierderea a 400 de locuri de muncă directe și a 250 de locuri de muncă indirecte (27). Dat fiind faptul că este singurul furnizor de alumină pentru turnătoria Alcoa, Eurallumina a considerat că închiderea uzinei sale de alumină ar putea compromite și viabilitatea Alcoa în Sardinia. |
| --- | --- |

(66)

Asemenea Portovesme, Eurallumina a susținut că, dacă ar fi forțată să iasă de pe piață, alți producători europeni de alumină nu ar putea interveni, întrucât aceștia deja funcționează la capacitate maximă, iar diferența ar fi acoperită prin importuri din țări terțe. Închiderea ar conduce la pierderea a 400 de locuri de muncă directe și a 250 de locuri de muncă indirecte (27). Dat fiind faptul că este singurul furnizor de alumină pentru turnătoria Alcoa, Eurallumina a considerat că închiderea uzinei sale de alumină ar putea compromite și viabilitatea Alcoa în Sardinia.

| (67) | Eurallumina a concluzionat că tariful introdus prin Decretul din 2004 era necesar până la dezvoltarea noii infrastructuri care să elimine principalii factori ai dezavantajului concurențial care afectează industria din Sardinia. |
| --- | --- |

(67)

Eurallumina a concluzionat că tariful introdus prin Decretul din 2004 era necesar până la dezvoltarea noii infrastructuri care să elimine principalii factori ai dezavantajului concurențial care afectează industria din Sardinia.

4.1.3.   Observațiile prezentate de alte părți interesate

| (68) | Un concurent al Portovesme – aceeași societate care a adus cazul în atenția Comisiei – a trimis o nouă scrisoare Comisiei în urma inițierii procedurii oficiale de investigare. Acesta a prezentat o analiză a tarifului preferențial pentru 2004, în care a concluzionat că tariful constituie ajutor de stat ilegal. Schema tarifară diferea fundamental de tariful Alumix acordat Alcoa: nu se putea considera că nu constituie ajutor de stat. Ajutorul trebuie considerat incompatibil cu piața comună, întrucât nu a putut fi aprobat nici ca ajutor regional de exploatare, nici ca ajutor de restructurare. |
| --- | --- |

(68)

Un concurent al Portovesme – aceeași societate care a adus cazul în atenția Comisiei – a trimis o nouă scrisoare Comisiei în urma inițierii procedurii oficiale de investigare. Acesta a prezentat o analiză a tarifului preferențial pentru 2004, în care a concluzionat că tariful constituie ajutor de stat ilegal. Schema tarifară diferea fundamental de tariful Alumix acordat Alcoa: nu se putea considera că nu constituie ajutor de stat. Ajutorul trebuie considerat incompatibil cu piața comună, întrucât nu a putut fi aprobat nici ca ajutor regional de exploatare, nici ca ajutor de restructurare.

| (69) | Solvay Chimica Italia și Solvay Chimica Bussi, care operează în industria de clor-sodă, au trimis observații privind tarifele pentru 2004 în iulie 2005, după expirarea termenului de o lună pentru prezentarea observațiilor ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. În pofida întârzierii, aceste societăți au solicitat să fie considerate drept părți interesate. În observațiile prezentate, acestea au susținut că atât tariful pentru 2004, cât și cel pentru 2005 constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(69)

Solvay Chimica Italia și Solvay Chimica Bussi, care operează în industria de clor-sodă, au trimis observații privind tarifele pentru 2004 în iulie 2005, după expirarea termenului de o lună pentru prezentarea observațiilor ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. În pofida întârzierii, aceste societăți au solicitat să fie considerate drept părți interesate. În observațiile prezentate, acestea au susținut că atât tariful pentru 2004, cât și cel pentru 2005 constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil.

4.1.4.   Observațiile prezentate de Italia

| (70) | Italia a susținut că piața energiei electrice din UE nu este încă pe deplin competitivă, după cum a recunoscut și Comisia în cel de al patrulea Raport anual al său privind punerea în aplicare a pieței interne a gazului și a electricității (28). Întreprinderile, în special cele mari consumatoare de energie, nu au avut posibilitatea să își aleagă furnizorii în mod liber și să obțină energie electrică în condiții similare în diversele state membre. Aceste dificultăți nu au ținut de propriul antreprenoriat al întreprinderilor, ci au fost rezultatul deficiențelor structurale ale piețelor de energie. Situația actuală a pieței europene a energiei a avut efecte negative asupra concurenței libere pe piețele de produse ale utilizatorilor mari consumatori de energie. |
| --- | --- |

(70)

Italia a susținut că piața energiei electrice din UE nu este încă pe deplin competitivă, după cum a recunoscut și Comisia în cel de al patrulea Raport anual al său privind punerea în aplicare a pieței interne a gazului și a electricității (28). Întreprinderile, în special cele mari consumatoare de energie, nu au avut posibilitatea să își aleagă furnizorii în mod liber și să obțină energie electrică în condiții similare în diversele state membre. Aceste dificultăți nu au ținut de propriul antreprenoriat al întreprinderilor, ci au fost rezultatul deficiențelor structurale ale piețelor de energie. Situația actuală a pieței europene a energiei a avut efecte negative asupra concurenței libere pe piețele de produse ale utilizatorilor mari consumatori de energie.

| (71) | În Italia, în pofida liberalizării sectorului, au existat deficiențe structurale deosebite, precum interconexiunea insuficientă între diferitele părți ale rețelelor naționale și o structură de piață concentrată. În aceste condiții, liberalizarea nu s-a tradus prin prețuri mai avantajoase pentru utilizatorii mari consumatori de energie. Problemele au fost deosebit de grave în Sardinia, unde interconexiunea a fost limitată. |
| --- | --- |

(71)

În Italia, în pofida liberalizării sectorului, au existat deficiențe structurale deosebite, precum interconexiunea insuficientă între diferitele părți ale rețelelor naționale și o structură de piață concentrată. În aceste condiții, liberalizarea nu s-a tradus prin prețuri mai avantajoase pentru utilizatorii mari consumatori de energie. Problemele au fost deosebit de grave în Sardinia, unde interconexiunea a fost limitată.

| (72) | Prin urmare, Italia a susținut că o schemă tarifară specială care să reflecte profilurile cererii ar trebui considerată drept justificată, ca măsură de reglementare care a simulat mecanismele ce ar fi în joc pe o piață pe deplin competitivă. Măsura a restabilit condițiile de concurență echitabile între întreprinderile mari consumatoare de energie care operează în diferite state membre, eliminând dezavantajele geografice pentru întreprinderile situate în Sardinia. Schema a anticipat efectele preconizate ale procesului de liberalizare. Italia a afirmat că în alte state membre au fost puse în aplicare măsuri similare în care utilizatorii mari consumatori de energie au beneficiat de pe urma reglementării tarifelor la energia electrică. |
| --- | --- |

(72)

Prin urmare, Italia a susținut că o schemă tarifară specială care să reflecte profilurile cererii ar trebui considerată drept justificată, ca măsură de reglementare care a simulat mecanismele ce ar fi în joc pe o piață pe deplin competitivă. Măsura a restabilit condițiile de concurență echitabile între întreprinderile mari consumatoare de energie care operează în diferite state membre, eliminând dezavantajele geografice pentru întreprinderile situate în Sardinia. Schema a anticipat efectele preconizate ale procesului de liberalizare. Italia a afirmat că în alte state membre au fost puse în aplicare măsuri similare în care utilizatorii mari consumatori de energie au beneficiat de pe urma reglementării tarifelor la energia electrică.

| (73) | Potrivit Italiei, decretul din 2004 a urmărit două obiective suplimentare: sprijinirea ocupării forței de muncă în Sardinia, concentrată în sectorul metalelor, și menținerea unui nivel de cerere suficient pentru generarea de energie în Sardinia, afectată de supra-capacitate. |
| --- | --- |

(73)

Potrivit Italiei, decretul din 2004 a urmărit două obiective suplimentare: sprijinirea ocupării forței de muncă în Sardinia, concentrată în sectorul metalelor, și menținerea unui nivel de cerere suficient pentru generarea de energie în Sardinia, afectată de supra-capacitate.

| (74) | Italia a afirmat că noul regim tarifar este echivalent, de facto, cu tariful Alumix, despre care Comisia a considerat că nu constituie ajutor de stat. Diferențele dintre vechea și noua schemă s-au datorat exclusiv noii „structuri tarifare” impuse de lansarea pieței liberalizate de energie. |
| --- | --- |

(74)

Italia a afirmat că noul regim tarifar este echivalent, de facto, cu tariful Alumix, despre care Comisia a considerat că nu constituie ajutor de stat. Diferențele dintre vechea și noua schemă s-au datorat exclusiv noii „structuri tarifare” impuse de lansarea pieței liberalizate de energie.

| (75) | Italia a susținut că regimul tarifar nu a constituit ajutor de stat. În ceea ce privește utilizarea resurselor de stat, sistemul tarifar era comparabil cu acordul din cauza PreussenElektra, asupra căruia Curtea de Justiție s-a pronunțat că nu a implicat resurse de stat (29). Fondul de compensare a fost un organism tehnic care a ținut conturile schemei și nu a putut dispune liber de resursele financiare pe care le gestiona. Faptul că AEEG și Ministerul de Finanțe au exercitat o măsură de control asupra activităților Fondului de compensare nu înseamnă că statul putea dispune liber de aceste resurse. Prin urmare, potrivit Italiei, resursele utilizate pentru finanțarea mecanismului tarifar au fost în totalitate private. |
| --- | --- |

(75)

Italia a susținut că regimul tarifar nu a constituit ajutor de stat. În ceea ce privește utilizarea resurselor de stat, sistemul tarifar era comparabil cu acordul din cauza PreussenElektra, asupra căruia Curtea de Justiție s-a pronunțat că nu a implicat resurse de stat (29). Fondul de compensare a fost un organism tehnic care a ținut conturile schemei și nu a putut dispune liber de resursele financiare pe care le gestiona. Faptul că AEEG și Ministerul de Finanțe au exercitat o măsură de control asupra activităților Fondului de compensare nu înseamnă că statul putea dispune liber de aceste resurse. Prin urmare, potrivit Italiei, resursele utilizate pentru finanțarea mecanismului tarifar au fost în totalitate private.

| (76) | Italia a susținut în continuare că tariful nu a avut niciun impact asupra schimburilor intracomunitare și nu putea denatura concurența din motive asociate existenței unui preț mondial pentru produse, care reprezentau mărfuri (a se vedea observațiile prezentate de Portovesme, considerentul 55 de mai sus). De asemenea, nici producția italiană, nici cea europeană nu au reușit să țină pasul cu cererea în creștere pentru metalele în cauză. În 2005, producția internă a acoperit doar 12 % din cererea italiană de aluminiu, 55 % din cererea italiană de zinc, și 80 % din cererea italiană de plumb. Deficitul de producție s-a agravat pentru aceste metale în UE și în Italia, iar cererea a fost satisfăcută din ce în ce mai mult prin importuri din țări terțe. Dacă industria metalelor din Italia ar dispărea, niciun operator nou din UE nu ar putea înlocui capacitatea închisă din Italia, întrucât instalațiile de producție din UE funcționează deja la capacitate maximă și niciun operator nou sau existent nu ar fi stimulat în sensul creșterii capacităților, dat fiind că nu ar avea certitudinea că ar putea procura energie electrică la prețuri rezonabile pe termen lung. În consecință, menținerea în Italia a acestor capacități de producție nu ar putea afecta concurenții. Întrucât tariful preferențial nu a fost mai scăzut decât prețurile la energie electrică plătite în medie de concurenții societăților, acesta nu a încurajat exporturile din Sardinia către alte state membre. |
| --- | --- |

(76)

Italia a susținut în continuare că tariful nu a avut niciun impact asupra schimburilor intracomunitare și nu putea denatura concurența din motive asociate existenței unui preț mondial pentru produse, care reprezentau mărfuri (a se vedea observațiile prezentate de Portovesme, considerentul 55 de mai sus). De asemenea, nici producția italiană, nici cea europeană nu au reușit să țină pasul cu cererea în creștere pentru metalele în cauză. În 2005, producția internă a acoperit doar 12 % din cererea italiană de aluminiu, 55 % din cererea italiană de zinc, și 80 % din cererea italiană de plumb. Deficitul de producție s-a agravat pentru aceste metale în UE și în Italia, iar cererea a fost satisfăcută din ce în ce mai mult prin importuri din țări terțe. Dacă industria metalelor din Italia ar dispărea, niciun operator nou din UE nu ar putea înlocui capacitatea închisă din Italia, întrucât instalațiile de producție din UE funcționează deja la capacitate maximă și niciun operator nou sau existent nu ar fi stimulat în sensul creșterii capacităților, dat fiind că nu ar avea certitudinea că ar putea procura energie electrică la prețuri rezonabile pe termen lung. În consecință, menținerea în Italia a acestor capacități de producție nu ar putea afecta concurenții. Întrucât tariful preferențial nu a fost mai scăzut decât prețurile la energie electrică plătite în medie de concurenții societăților, acesta nu a încurajat exporturile din Sardinia către alte state membre.

| (77) | Italia a susținut că, și în cazul în care Comisia ar concluziona că măsura a constituit într-adevăr ajutor de stat, tariful ar putea fi considerat compatibil cu piața internă pe motiv că a reprezentat ajutor regional de exploatare, admisibil în Sardinia pe baza derogării prevăzute în articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(77)

Italia a susținut că, și în cazul în care Comisia ar concluziona că măsura a constituit într-adevăr ajutor de stat, tariful ar putea fi considerat compatibil cu piața internă pe motiv că a reprezentat ajutor regional de exploatare, admisibil în Sardinia pe baza derogării prevăzute în articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (78) | Potrivit Italiei, imperfecțiunile pieței energiei electrice din Sardinia (concentrarea pieței, interconexiunea slabă și supra-capacitatea de producție de energie electrică) și lipsa accesului la infrastructura de gaz constituiau un handicap regional, iar tariful a vizat eliminarea acestui handicap. |
| --- | --- |

(78)

Potrivit Italiei, imperfecțiunile pieței energiei electrice din Sardinia (concentrarea pieței, interconexiunea slabă și supra-capacitatea de producție de energie electrică) și lipsa accesului la infrastructura de gaz constituiau un handicap regional, iar tariful a vizat eliminarea acestui handicap.

| (79) | Prețurile la energia electrică din Italia au fost cu 38 % mai ridicate decât media europeană pentru utilizatorii mari consumatori de energie. Aceasta a ridicat o problemă de competitivitate, exacerbată în Sardinia de deficiențele pieței locale de energie electrică și de absența accesului la rețeaua de gaze naturale. |
| --- | --- |

(79)

Prețurile la energia electrică din Italia au fost cu 38 % mai ridicate decât media europeană pentru utilizatorii mari consumatori de energie. Aceasta a ridicat o problemă de competitivitate, exacerbată în Sardinia de deficiențele pieței locale de energie electrică și de absența accesului la rețeaua de gaze naturale.

| (80) | Italia a invocat faptul că măsura a contribuit la dezvoltarea regională, deoarece industria metalelor a avut o contribuție majoră la economie și la ocuparea forței de muncă din Sardinia: industria metalelor a reprezentat 12 % din forța de muncă angajată și 12,2 % din PNB-ul regional din producție. Tariful a avut consecințe pozitive asupra ocupării forței de muncă și asupra menținerii sistemului economic și social al insulei. |
| --- | --- |

(80)

Italia a invocat faptul că măsura a contribuit la dezvoltarea regională, deoarece industria metalelor a avut o contribuție majoră la economie și la ocuparea forței de muncă din Sardinia: industria metalelor a reprezentat 12 % din forța de muncă angajată și 12,2 % din PNB-ul regional din producție. Tariful a avut consecințe pozitive asupra ocupării forței de muncă și asupra menținerii sistemului economic și social al insulei.

| (81) | Potrivit Italiei, tariful a fost proporțional cu dezavantajele suferite de beneficiari, întrucât nu a făcut decât să alinieze prețurile la energia electrică plătite de producătorii din Sardinia la prețurile medii plătite de concurenții lor europeni. |
| --- | --- |

(81)

Potrivit Italiei, tariful a fost proporțional cu dezavantajele suferite de beneficiari, întrucât nu a făcut decât să alinieze prețurile la energia electrică plătite de producătorii din Sardinia la prețurile medii plătite de concurenții lor europeni.

| (82) | Tariful a fost, de asemenea, pe termen scurt și tranzitoriu, întrucât a fost preconizat să înceteze odată cu finalizarea proiectelor de infrastructură axate pe îmbunătățirea infrastructurii cu rețele de gaz și de energie electrică (noul cablu de interconexiune SAPEI și conducta de gaz GALSI) (30). |
| --- | --- |

(82)

Tariful a fost, de asemenea, pe termen scurt și tranzitoriu, întrucât a fost preconizat să înceteze odată cu finalizarea proiectelor de infrastructură axate pe îmbunătățirea infrastructurii cu rețele de gaz și de energie electrică (noul cablu de interconexiune SAPEI și conducta de gaz GALSI) (30).

| (83) | Potrivit Italiei, măsura a fost, de asemenea, degresivă, întrucât prețul preferențial a fost indexat pe baza variațiilor prețurilor la combustibil, acesta putând doar să crească sau să rămână neschimbat. |
| --- | --- |

(83)

Potrivit Italiei, măsura a fost, de asemenea, degresivă, întrucât prețul preferențial a fost indexat pe baza variațiilor prețurilor la combustibil, acesta putând doar să crească sau să rămână neschimbat.

4.2.   Cazul C 13/06

4.2.1.   Observațiile prezentate de Portovesme

| (84) | Portovesme a considerat că tarifele pentru 2005 nu denaturau concurența, erau necesare pentru a asigura supraviețuirea industriilor în cauză și puteau fi considerate compatibile ca ajutoare regionale. Argumentele societăților sunt similare celor prezentate de Italia, la care se poate face trimitere (a se vedea considerentele 87-104). |
| --- | --- |

(84)

Portovesme a considerat că tarifele pentru 2005 nu denaturau concurența, erau necesare pentru a asigura supraviețuirea industriilor în cauză și puteau fi considerate compatibile ca ajutoare regionale. Argumentele societăților sunt similare celor prezentate de Italia, la care se poate face trimitere (a se vedea considerentele 87-104).

4.2.2.   Observațiile prezentate de Eurallumina

| (85) | Eurallumina a considerat, de asemenea, că tarifele pentru 2005 nu denaturau concurența, erau necesare pentru a asigura supraviețuirea industriilor în cauză și puteau fi considerate compatibile ca ajutoare regionale. Argumentele societăților sunt similare celor prezentate de Italia, la care se poate face trimitere. |
| --- | --- |

(85)

Eurallumina a considerat, de asemenea, că tarifele pentru 2005 nu denaturau concurența, erau necesare pentru a asigura supraviețuirea industriilor în cauză și puteau fi considerate compatibile ca ajutoare regionale. Argumentele societăților sunt similare celor prezentate de Italia, la care se poate face trimitere.

4.2.3.   Observații prezentate de alte părți interesate

| (86) | Cei doi concurenți ai Portovesme și Syndial care au formulat observații în cazul C 38/B/04 au prezentat observații și în această cauză. Ambii au invocat faptul că măsura contestată constituie ajutor de exploatare care ar trebui considerat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(86)

Cei doi concurenți ai Portovesme și Syndial care au formulat observații în cazul C 38/B/04 au prezentat observații și în această cauză. Ambii au invocat faptul că măsura contestată constituie ajutor de exploatare care ar trebui considerat incompatibil cu piața internă.

4.2.4.   Observațiile prezentate de Italia

| (87) | Italia a invocat faptul că tarifele pentru 2005 sunt foarte diferite față de tarifele puse în aplicare în 2004, întrucât acestea sunt, în prezent, în conformitate cu cerințele prevăzute de Orientările privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

(87)

Italia a invocat faptul că tarifele pentru 2005 sunt foarte diferite față de tarifele puse în aplicare în 2004, întrucât acestea sunt, în prezent, în conformitate cu cerințele prevăzute de Orientările privind ajutoarele de stat regionale.

| (88) | Potrivit Italiei, tarifele ar putea fi clasificate, pe baza unei evaluări superficiale, drept ajutoare de exploatare, însă, în realitate, acestea au făcut parte dintr-o serie de măsuri menite să favorizeze dezvoltarea regională în Sardinia. Italia a atras atenția în special asupra legăturii strânse dintre tarife și angajamentul de a efectua investiții pe termen lung solicitate beneficiarilor. Clauza suspensivă prin care punerea în aplicare a măsurii se supune autorizării Comisiei demonstrează, potrivit Italiei, caracterul de ajutor regional al acesteia. |
| --- | --- |

(88)

Potrivit Italiei, tarifele ar putea fi clasificate, pe baza unei evaluări superficiale, drept ajutoare de exploatare, însă, în realitate, acestea au făcut parte dintr-o serie de măsuri menite să favorizeze dezvoltarea regională în Sardinia. Italia a atras atenția în special asupra legăturii strânse dintre tarife și angajamentul de a efectua investiții pe termen lung solicitate beneficiarilor. Clauza suspensivă prin care punerea în aplicare a măsurii se supune autorizării Comisiei demonstrează, potrivit Italiei, caracterul de ajutor regional al acesteia.

| (89) | Memorandumul de înțelegere (protocollo d’intesa) semnat de Regiune și de beneficiari a reprezentat axa centrală a acestei strategii, cuprinzând următoarele elemente:






  (a) | investițiile productive descrise în planurile industriale prezentate de beneficiari; |
| --- | --- | --- |

(89)

Memorandumul de înțelegere (protocollo d’intesa) semnat de Regiune și de beneficiari a reprezentat axa centrală a acestei strategii, cuprinzând următoarele elemente:

(a)

investițiile productive descrise în planurile industriale prezentate de beneficiari;

| (b) | autorizarea rapidă a infrastructurii de interconexiune energetică prin care beneficiarii să genereze energie la prețuri competitive (conducta de gaz GALSI și cablul de interconexiune SAPEI); |
| --- | --- |

(b)

autorizarea rapidă a infrastructurii de interconexiune energetică prin care beneficiarii să genereze energie la prețuri competitive (conducta de gaz GALSI și cablul de interconexiune SAPEI);

| (c) | acordarea unei concesiuni integrate pentru exploatarea minelor de cărbuni Sulcis și pentru construcția/exploatarea unei noi centrale electrice pe bază de cărbune care să aprovizioneze beneficiarii cu energie electrică; și |
| --- | --- |

(c)

acordarea unei concesiuni integrate pentru exploatarea minelor de cărbuni Sulcis și pentru construcția/exploatarea unei noi centrale electrice pe bază de cărbune care să aprovizioneze beneficiarii cu energie electrică; și

| (d) | tarifele preferențiale. |
| --- | --- |

(d)

tarifele preferențiale.

| (90) | Italia a fost de părere că tarifele trebuie considerate drept un instrument strategic menit să protejeze sectoarele amenințate de prețuri ridicate la energie, care, altfel, ar putea fi relocate în afara Italiei și a Europei, din cauza concurenței agresive din partea societăților din afara UE ale căror costuri de producție sunt mai scăzute. Tarifele urmau să fie aplicate până la finalizarea infrastructurii planificate și realizarea unei piețe interne competitive pentru energie. Măsura era conformă cu spiritul ajutorului regional, întrucât promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă pe o insulă pe care producția mare consumatoare de energie era afectată de un dezavantaj concurențial nu doar din cauza stării imperfecte de liberalizare a pieței de energie electrică, ci și din cauza deficiențelor excepționale ale infrastructurii din Sardinia în ceea ce privește interconexiunea cu rețelele naționale de gaz și energie electrică. |
| --- | --- |

(90)

Italia a fost de părere că tarifele trebuie considerate drept un instrument strategic menit să protejeze sectoarele amenințate de prețuri ridicate la energie, care, altfel, ar putea fi relocate în afara Italiei și a Europei, din cauza concurenței agresive din partea societăților din afara UE ale căror costuri de producție sunt mai scăzute. Tarifele urmau să fie aplicate până la finalizarea infrastructurii planificate și realizarea unei piețe interne competitive pentru energie. Măsura era conformă cu spiritul ajutorului regional, întrucât promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă pe o insulă pe care producția mare consumatoare de energie era afectată de un dezavantaj concurențial nu doar din cauza stării imperfecte de liberalizare a pieței de energie electrică, ci și din cauza deficiențelor excepționale ale infrastructurii din Sardinia în ceea ce privește interconexiunea cu rețelele naționale de gaz și energie electrică.

| (91) | În sprijinul acestei abordări integrate, Italia a citat Primul raport al Grupului la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu (31), care a constatat că procesul de liberalizare din sectorul energetic nu a produs rezultate satisfăcătoare, că este necesară o mai bună interconexiune și că erau necesare contracte de aprovizionare pe termen lung cu prețuri previzibile sau parteneriate între consumatori și furnizorii de energie. Italia a susținut că măsurile planificate pentru Sardinia s-au îndreptat în această direcție, însă că măsuri pe termen scurt precum tarifele erau la fel de necesare pentru a proteja competitivitatea industriei din Sardinia și pentru a-i asigura supraviețuirea până la realizarea investițiilor planificate și până la soluționarea problemelor structurale. |
| --- | --- |

(91)

În sprijinul acestei abordări integrate, Italia a citat Primul raport al Grupului la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu (31), care a constatat că procesul de liberalizare din sectorul energetic nu a produs rezultate satisfăcătoare, că este necesară o mai bună interconexiune și că erau necesare contracte de aprovizionare pe termen lung cu prețuri previzibile sau parteneriate între consumatori și furnizorii de energie. Italia a susținut că măsurile planificate pentru Sardinia s-au îndreptat în această direcție, însă că măsuri pe termen scurt precum tarifele erau la fel de necesare pentru a proteja competitivitatea industriei din Sardinia și pentru a-i asigura supraviețuirea până la realizarea investițiilor planificate și până la soluționarea problemelor structurale.

| (92) | Italia a invocat faptul că prețurile la energie plătite de beneficiarii din Sardinia și prețurile medii la energie plătite de întreprinderi similare din Italia continentală nu puteau fi comparate, întrucât întreprinderile mari consumatoare de energie au achiziționat energie electrică prin contracte bilaterale care nu aparțineau domeniului public. Potrivit Italiei, Comisia a comis o eroare prin efectuarea unei comparații pe baza prețurilor înregistrate la bursele de energie, întrucât doar o mică parte din energia furnizată acestor întreprinderi a fost mobilizată la bursele de energie. |
| --- | --- |

(92)

Italia a invocat faptul că prețurile la energie plătite de beneficiarii din Sardinia și prețurile medii la energie plătite de întreprinderi similare din Italia continentală nu puteau fi comparate, întrucât întreprinderile mari consumatoare de energie au achiziționat energie electrică prin contracte bilaterale care nu aparțineau domeniului public. Potrivit Italiei, Comisia a comis o eroare prin efectuarea unei comparații pe baza prețurilor înregistrate la bursele de energie, întrucât doar o mică parte din energia furnizată acestor întreprinderi a fost mobilizată la bursele de energie.

| (93) | Potrivit Italiei, prețurile negociate prin contracte bilaterale ar fi favorabile consumatorilor doar în cazul în care consumatorii și-ar putea alege liber furnizorii și ar genera energie electrică produsă prin utilizarea de tehnologii competitive. Aceasta nu a fost posibilă în Sardinia, unde centralele electrice nu au putut produce energie electrică ieftină, întrucât nu aveau acces la gaze naturale. În plus, noile investiții în modernizarea generării de energie electrică au fost descurajate de interconexiunea electrică limitată care a făcut imposibil exportul energiei electrice. Un alt factor a fost reprezentat de concentrarea pieței și de rolul jucat de operatorii existenți. |
| --- | --- |

(93)

Potrivit Italiei, prețurile negociate prin contracte bilaterale ar fi favorabile consumatorilor doar în cazul în care consumatorii și-ar putea alege liber furnizorii și ar genera energie electrică produsă prin utilizarea de tehnologii competitive. Aceasta nu a fost posibilă în Sardinia, unde centralele electrice nu au putut produce energie electrică ieftină, întrucât nu aveau acces la gaze naturale. În plus, noile investiții în modernizarea generării de energie electrică au fost descurajate de interconexiunea electrică limitată care a făcut imposibil exportul energiei electrice. Un alt factor a fost reprezentat de concentrarea pieței și de rolul jucat de operatorii existenți.

| (94) | În aceste condiții, potrivit Italiei, se impunea aplicarea unor tarife care să stabilizeze prețurile la energia electrică până la obținerea unei concurențe mai eficiente pe piața energiei electrice. Italia a susținut din nou că tarifele preferențiale au simulat mecanismul unei piețe pe deplin competitive. |
| --- | --- |

(94)

În aceste condiții, potrivit Italiei, se impunea aplicarea unor tarife care să stabilizeze prețurile la energia electrică până la obținerea unei concurențe mai eficiente pe piața energiei electrice. Italia a susținut din nou că tarifele preferențiale au simulat mecanismul unei piețe pe deplin competitive.

| (95) | În ceea ce privește supra-capacitatea de producție de energie electrică care a determinat Comisia să aibă îndoieli că prețurile la energie din Sardinia sunt mai ridicate decât în Italia continentală (întrucât supra-capacitatea ar trebui mai curând să încurajeze producătorii să vândă la prețuri competitive unor consumatori de mari dimensiuni – a se vedea considerentul 47), Italia a formulat următoarele argumente. Supra-capacitatea de producție de energie electrică din Sardinia nu putea determina prețuri mai scăzute pentru consumatori, deoarece, în această situație specifică, supra-capacitatea era rezultatul unei interconexiuni limitate, care a necesitat stabilirea unei rezerve ridicate de energie pentru a proteja continuitatea aprovizionării cu energie electrică pe insulă (32). Întrucât această rezervă nu a fost în niciun caz remunerată prin taxe impuse tuturor utilizatorilor finali de energie electrică, furnizorii de energie electrică nu au avut niciun interes să vândă energia electrică produsă prin utilizarea acestei capacități neutilizate la prețuri mai competitive. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește supra-capacitatea de producție de energie electrică care a determinat Comisia să aibă îndoieli că prețurile la energie din Sardinia sunt mai ridicate decât în Italia continentală (întrucât supra-capacitatea ar trebui mai curând să încurajeze producătorii să vândă la prețuri competitive unor consumatori de mari dimensiuni – a se vedea considerentul 47), Italia a formulat următoarele argumente. Supra-capacitatea de producție de energie electrică din Sardinia nu putea determina prețuri mai scăzute pentru consumatori, deoarece, în această situație specifică, supra-capacitatea era rezultatul unei interconexiuni limitate, care a necesitat stabilirea unei rezerve ridicate de energie pentru a proteja continuitatea aprovizionării cu energie electrică pe insulă (32). Întrucât această rezervă nu a fost în niciun caz remunerată prin taxe impuse tuturor utilizatorilor finali de energie electrică, furnizorii de energie electrică nu au avut niciun interes să vândă energia electrică produsă prin utilizarea acestei capacități neutilizate la prețuri mai competitive.

| (96) | Potrivit Italiei, măsura a fost proporțională, întrucât prețul fixat de AEEG pentru 2005 (a se vedea considerentul 34 de mai sus) a corespuns prețului mediu plătit în UE de concurenții beneficiarilor, care a fost calculat în mod obiectiv de organismul de reglementare. Italia a subliniat, de asemenea, că în statele membre cu tarife reglementate, consumatorii industriali de mari dimensiuni au plătit prețuri de 25 EUR/MWh pentru energia electrică furnizată în 2005. |
| --- | --- |

(96)

Potrivit Italiei, măsura a fost proporțională, întrucât prețul fixat de AEEG pentru 2005 (a se vedea considerentul 34 de mai sus) a corespuns prețului mediu plătit în UE de concurenții beneficiarilor, care a fost calculat în mod obiectiv de organismul de reglementare. Italia a subliniat, de asemenea, că în statele membre cu tarife reglementate, consumatorii industriali de mari dimensiuni au plătit prețuri de 25 EUR/MWh pentru energia electrică furnizată în 2005.

| (97) | Prin urmare, Italia a contestat datele prezentate de reclamanți, care, în opinia sa, sunt eronate din punct de vedere metodologic, prin faptul că aceștia au supraestimat prețurile medii la energia electrică plătite de concurenții beneficiarilor din UE. |
| --- | --- |

(97)

Prin urmare, Italia a contestat datele prezentate de reclamanți, care, în opinia sa, sunt eronate din punct de vedere metodologic, prin faptul că aceștia au supraestimat prețurile medii la energia electrică plătite de concurenții beneficiarilor din UE.

| (98) | Potrivit Italiei, durata schemei, de șase și nu de cinci ani, a fost justificată de nevoia de a aștepta finalizarea infrastructurii energetice. |
| --- | --- |

(98)

Potrivit Italiei, durata schemei, de șase și nu de cinci ani, a fost justificată de nevoia de a aștepta finalizarea infrastructurii energetice.

| (99) | Italia a afirmat, de asemenea, că cerința privind caracterul degresiv a fost îndeplinită: tarifele au scăzut proporțional întrucât au fost ajustate pe baza mediei ponderate a variațiilor de la bursele de energie din Amsterdam și Frankfurt, putând doar să crească, nu să și scadă. |
| --- | --- |

(99)

Italia a afirmat, de asemenea, că cerința privind caracterul degresiv a fost îndeplinită: tarifele au scăzut proporțional întrucât au fost ajustate pe baza mediei ponderate a variațiilor de la bursele de energie din Amsterdam și Frankfurt, putând doar să crească, nu să și scadă.

| (100) | Tarifele au fost fixate în funcție de variațiile prețurilor de la bursele de energie, deoarece, potrivit Italiei, acestea au fost un etalon obiectiv care a reprezentat în cea mai mare parte tendințele prețurilor la energie. Cu toate acestea, Italia a susținut în continuare că, în general, creșterile efective ale prețurilor pentru utilizatorii mari consumatori de energie din UE au fost mult mai reduse decât creșterile înregistrate la burse, astfel încât utilizatorii au plătit prețuri convenite prin contracte bilaterale sau fixate de statul în care există tarife reglementate, iar aceste prețuri au fost mai puțin supuse variațiilor. |
| --- | --- |

(100)

Tarifele au fost fixate în funcție de variațiile prețurilor de la bursele de energie, deoarece, potrivit Italiei, acestea au fost un etalon obiectiv care a reprezentat în cea mai mare parte tendințele prețurilor la energie. Cu toate acestea, Italia a susținut în continuare că, în general, creșterile efective ale prețurilor pentru utilizatorii mari consumatori de energie din UE au fost mult mai reduse decât creșterile înregistrate la burse, astfel încât utilizatorii au plătit prețuri convenite prin contracte bilaterale sau fixate de statul în care există tarife reglementate, iar aceste prețuri au fost mai puțin supuse variațiilor.

| (101) | Italia a concluzionat că respectiva creștere anuală de 4 % aplicată tarifelor din Sardinia este conformă cu creșterile prețurilor la energia electrică aplicate concurenților europeni direcți. |
| --- | --- |

(101)

Italia a concluzionat că respectiva creștere anuală de 4 % aplicată tarifelor din Sardinia este conformă cu creșterile prețurilor la energia electrică aplicate concurenților europeni direcți.

| (102) | Italia a atras atenția asupra existenței în UE a unor măsuri care au avut efecte echivalente tarifelor preferențiale contestate și a susținut că toate acestea ar trebui evaluate în același mod, indiferent de forma lor, întrucât obiectivul lor comun a constat în asigurarea supraviețuirii industriilor mari consumatoare de energie din UE și în prevenirea relocalizării acestora în afara teritoriului național. |
| --- | --- |

(102)

Italia a atras atenția asupra existenței în UE a unor măsuri care au avut efecte echivalente tarifelor preferențiale contestate și a susținut că toate acestea ar trebui evaluate în același mod, indiferent de forma lor, întrucât obiectivul lor comun a constat în asigurarea supraviețuirii industriilor mari consumatoare de energie din UE și în prevenirea relocalizării acestora în afara teritoriului național.

| (103) | Deși începând cu 2007, Sardinia nu a mai putut beneficia de ajutor regional de exploatare, Italia a susținut că Orientările privind ajutoarele de stat regionale prevăd eliminarea schemelor în curs la data la care o regiune încetează să mai fie eligibilă pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Prin urmare, Comisia era încă în măsură să autorizeze măsura în cadrul Orientărilor privind ajutoarele regionale din 2007. În orice caz, Italia a invocat faptul că măsura contestată nu trebuie considerată ajutor de exploatare obișnuit. |
| --- | --- |

(103)

Deși începând cu 2007, Sardinia nu a mai putut beneficia de ajutor regional de exploatare, Italia a susținut că Orientările privind ajutoarele de stat regionale prevăd eliminarea schemelor în curs la data la care o regiune încetează să mai fie eligibilă pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Prin urmare, Comisia era încă în măsură să autorizeze măsura în cadrul Orientărilor privind ajutoarele regionale din 2007. În orice caz, Italia a invocat faptul că măsura contestată nu trebuie considerată ajutor de exploatare obișnuit.

| (104) | Italia a reafirmat că tarifele nu au afectat schimburile comerciale dintre statele membre, pe baza argumentelor deja menționate cu privire la aluminiu, zinc și plumb la considerentul 76. Potrivit Italiei, același raționament este valabil și pentru industria chimică. Italia a subliniat că, în 2003, importurile de produse chimice în Italia au depășit exporturile și că producția italiană și cea europeană s-au prăbușit începând cu 2001. Cu referire specială la producția de PVC, care era principala utilizare a clorului, Italia a indicat un deficit de producție în țară: în 2002, doar 470 000 de tone de PVC au fost produse în Italia, în timp ce consumul a fost de 970 000 de tone. |
| --- | --- |

(104)

Italia a reafirmat că tarifele nu au afectat schimburile comerciale dintre statele membre, pe baza argumentelor deja menționate cu privire la aluminiu, zinc și plumb la considerentul 76. Potrivit Italiei, același raționament este valabil și pentru industria chimică. Italia a subliniat că, în 2003, importurile de produse chimice în Italia au depășit exporturile și că producția italiană și cea europeană s-au prăbușit începând cu 2001. Cu referire specială la producția de PVC, care era principala utilizare a clorului, Italia a indicat un deficit de producție în țară: în 2002, doar 470 000 de tone de PVC au fost produse în Italia, în timp ce consumul a fost de 970 000 de tone.

5.   EVALUAREA MĂSURII

5.1.   Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (105) | O măsură constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; și (d) afectează schimburile dintre statele membre și poate denatura concurența în cadrul UE. |
| --- | --- |

(105)

O măsură constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; și (d) afectează schimburile dintre statele membre și poate denatura concurența în cadrul UE.

5.1.1.   Existența unui avantaj

| (106) | Conform regimurilor tarifare pentru 2004 și 2005, statul a intervenit pentru a subvenționa prețul la energia electrică negociat de beneficiari cu furnizorii lor. În 2004, de exemplu, pe baza contractelor de furnizare bilaterale în vigoare la acea dată și în absența plăților compensatorii, Portovesme ar fi plătit 63 EUR/MWh (33), iar Eurallumina 65,95 EUR/MWh. Aceste cifre au fost furnizate de Italia și de beneficiarii înșiși și nu sunt, prin urmare, contestate. |
| --- | --- |

(106)

Conform regimurilor tarifare pentru 2004 și 2005, statul a intervenit pentru a subvenționa prețul la energia electrică negociat de beneficiari cu furnizorii lor. În 2004, de exemplu, pe baza contractelor de furnizare bilaterale în vigoare la acea dată și în absența plăților compensatorii, Portovesme ar fi plătit 63 EUR/MWh (33), iar Eurallumina 65,95 EUR/MWh. Aceste cifre au fost furnizate de Italia și de beneficiarii înșiși și nu sunt, prin urmare, contestate.

| (107) | În 2005, potrivit datelor furnizate de Italia, prețul la energia electrică negociat de Syndial cu furnizorul său a depășit 60 EUR/MWh, în timp ce tariful l-ar fi redus la 27 EUR/MWh. Raționamentul care stă la baza celor două măsuri a fost acela că statul ar restitui beneficiarilor costurile suplimentare suportate de aceștia pentru achiziționarea energiei electrice din Sardinia față de prețurile medii plătite de concurenții lor europeni. |
| --- | --- |

(107)

În 2005, potrivit datelor furnizate de Italia, prețul la energia electrică negociat de Syndial cu furnizorul său a depășit 60 EUR/MWh, în timp ce tariful l-ar fi redus la 27 EUR/MWh. Raționamentul care stă la baza celor două măsuri a fost acela că statul ar restitui beneficiarilor costurile suplimentare suportate de aceștia pentru achiziționarea energiei electrice din Sardinia față de prețurile medii plătite de concurenții lor europeni.

| (108) | Portovesme invocă faptul că prețul preferențial corespunde prețului care ar prevala pe o piață în deplină concurență și, prin urmare, nu conferă un avantaj. Comisia a respins deja această logică în cauza Alcoa, care a vizat tarife practic identice. Pentru evaluarea existenței unui avantaj, nici instanțele Uniunii și nici Comisia nu au ținut vreodată seama de condițiile predominante pe o piață ipotetic mai eficientă. Cadrul de referință l-au reprezentat întotdeauna condițiile care prevalează pe piețele în cauză (34). |
| --- | --- |

(108)

Portovesme invocă faptul că prețul preferențial corespunde prețului care ar prevala pe o piață în deplină concurență și, prin urmare, nu conferă un avantaj. Comisia a respins deja această logică în cauza Alcoa, care a vizat tarife practic identice. Pentru evaluarea existenței unui avantaj, nici instanțele Uniunii și nici Comisia nu au ținut vreodată seama de condițiile predominante pe o piață ipotetic mai eficientă. Cadrul de referință l-au reprezentat întotdeauna condițiile care prevalează pe piețele în cauză (34).

| (109) | Acest argument presupune, de asemenea, că o funcționare incorectă a pieței ar justifica stabilirea de către un stat membru a unor prețuri care să simuleze condiții de concurență efectivă (a se vedea observația Italiei de la considerentul 72 de mai sus). |
| --- | --- |

(109)

Acest argument presupune, de asemenea, că o funcționare incorectă a pieței ar justifica stabilirea de către un stat membru a unor prețuri care să simuleze condiții de concurență efectivă (a se vedea observația Italiei de la considerentul 72 de mai sus).

| (110) | Acest raționament nu poate fi acceptat, întrucât este contrar principiului stabilit în jurisprudența comunitară, conform căruia „împrejurarea potrivit căreia un stat membru încearcă să apropie, prin măsuri unilaterale, condițiile de concurență care există într-un anumit sector economic de condițiile care predomină în alte state membre, nu poate priva aceste măsuri de caracterul de ajutor” (35). Comisia consideră că același principiu se aplică și cazurilor în care un stat membru încearcă să apropie condițiile de concurență de cele care ar predomina pe o piață în deplină concurență. |
| --- | --- |

(110)

Acest raționament nu poate fi acceptat, întrucât este contrar principiului stabilit în jurisprudența comunitară, conform căruia „împrejurarea potrivit căreia un stat membru încearcă să apropie, prin măsuri unilaterale, condițiile de concurență care există într-un anumit sector economic de condițiile care predomină în alte state membre, nu poate priva aceste măsuri de caracterul de ajutor” (35). Comisia consideră că același principiu se aplică și cazurilor în care un stat membru încearcă să apropie condițiile de concurență de cele care ar predomina pe o piață în deplină concurență.

| (111) | De asemenea, dacă această afirmație ar fi acceptată, nu ar exista ajutor de stat în cazul în care un stat membru acordă o subvenție pentru a acoperi diferența dintre un preț liber negociat între doi operatori de pe piață și prețul teoretic care ar fi putut fi convenit în condiții de deplină concurență, ceea ce ar anula obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(111)

De asemenea, dacă această afirmație ar fi acceptată, nu ar exista ajutor de stat în cazul în care un stat membru acordă o subvenție pentru a acoperi diferența dintre un preț liber negociat între doi operatori de pe piață și prețul teoretic care ar fi putut fi convenit în condiții de deplină concurență, ceea ce ar anula obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat.

| (112) | Italia susține că aceste tarife sunt identice tarifului Alumix, despre care Comisia a considerat că nu constituie ajutor (a se vedea considerentul 74 de mai sus), și nu constituie, astfel, ajutor de stat. |
| --- | --- |

(112)

Italia susține că aceste tarife sunt identice tarifului Alumix, despre care Comisia a considerat că nu constituie ajutor (a se vedea considerentul 74 de mai sus), și nu constituie, astfel, ajutor de stat.

| (113) | Comisia susține că situația cu privire la care Comisia s-a pronunțat în cazul Alumix este extrem de diferită. În cazul Alumix, tariful a fost acordat de ENEL, care, la acel moment, era un organism public furnizor de energie electrică în situație de monopol pe o piață încă neliberalizată (36). În această situație, Comisia a fost nevoită să verifice dacă ENEL vindea la un preț scăzut în mod artificial sau dacă se comporta ca un operator de piață rațional. Având în vedere monopolul asupra producției și furnizării de energie electrică deținut de ENEL, Comisia nu dispunea de niciun preț competitiv al pieței la care să se raporteze pentru a evalua existența unui avantaj. Prin urmare, Comisia a elaborat o metodă care să îi permită să identifice cel mai scăzut preț teoretic al pieței la care un furnizor rațional ar fi dispus să vândă „celui mai bun client”. |
| --- | --- |

(113)

Comisia susține că situația cu privire la care Comisia s-a pronunțat în cazul Alumix este extrem de diferită. În cazul Alumix, tariful a fost acordat de ENEL, care, la acel moment, era un organism public furnizor de energie electrică în situație de monopol pe o piață încă neliberalizată (36). În această situație, Comisia a fost nevoită să verifice dacă ENEL vindea la un preț scăzut în mod artificial sau dacă se comporta ca un operator de piață rațional. Având în vedere monopolul asupra producției și furnizării de energie electrică deținut de ENEL, Comisia nu dispunea de niciun preț competitiv al pieței la care să se raporteze pentru a evalua existența unui avantaj. Prin urmare, Comisia a elaborat o metodă care să îi permită să identifice cel mai scăzut preț teoretic al pieței la care un furnizor rațional ar fi dispus să vândă „celui mai bun client”.

| (114) | Totuși, această metodă nu poate fi aplicată într-o situație în care prețurile sunt negociate de utilizatorii finali cu furnizorii de energie electrică pe o piață liberalizată și sunt subvenționate prin plăți compensatorii ex-post. Prin urmare, analiza din decizia Alumix și constatările Comisiei în acest caz sunt, în mod evident, irelevante. Această situație a fost susținută de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 25 martie 2009, care a confirmat decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare în cauza Alcoa (37) (punctul 132 din hotărâre). |
| --- | --- |

(114)

Totuși, această metodă nu poate fi aplicată într-o situație în care prețurile sunt negociate de utilizatorii finali cu furnizorii de energie electrică pe o piață liberalizată și sunt subvenționate prin plăți compensatorii ex-post. Prin urmare, analiza din decizia Alumix și constatările Comisiei în acest caz sunt, în mod evident, irelevante. Această situație a fost susținută de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 25 martie 2009, care a confirmat decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare în cauza Alcoa (37) (punctul 132 din hotărâre).

| (115) | În speță, principiul operatorului de piață nu se aplică. Poziția va trebui evaluată în lumina testului operatorului de piață în cazul în care statul a vândut energie electrică societăților în cauză, fie direct, fie printr-o societate de stat, precum în cazul Alumix. Însă, în acest caz, energia electrică este furnizată de societăți private. Prin urmare, nu este necesar, precum în cazul Alumix, să se examineze dacă statul a acționat asemenea unui operator de piață rațional. |
| --- | --- |

(115)

În speță, principiul operatorului de piață nu se aplică. Poziția va trebui evaluată în lumina testului operatorului de piață în cazul în care statul a vândut energie electrică societăților în cauză, fie direct, fie printr-o societate de stat, precum în cazul Alumix. Însă, în acest caz, energia electrică este furnizată de societăți private. Prin urmare, nu este necesar, precum în cazul Alumix, să se examineze dacă statul a acționat asemenea unui operator de piață rațional.

| (116) | Trebuie concluzionat că sistemele de plăți compensatorii pentru 2004 și 2005 atenuează taxele plătibile în baza contractelor de furnizare încheiate cu beneficiarii, care ar trebui să fie incluse, în mod normal, în bugetele societăților. Prin urmare, potrivit jurisprudenței constante, măsurile contestate conferă un avantaj economic beneficiarilor (38). |
| --- | --- |

(116)

Trebuie concluzionat că sistemele de plăți compensatorii pentru 2004 și 2005 atenuează taxele plătibile în baza contractelor de furnizare încheiate cu beneficiarii, care ar trebui să fie incluse, în mod normal, în bugetele societăților. Prin urmare, potrivit jurisprudenței constante, măsurile contestate conferă un avantaj economic beneficiarilor (38).

5.1.2.   Selectivitate

| (117) | Întrucât tarifele preferențiale la energie electrică se acordă exclusiv întreprinderilor care exploatează centralele existente situate în Sardinia și care aparțin unei liste închise de industrii identificate în instrumentele legislative și de reglementare care constituie temeiul juridic al măsurilor, avantajul pe care îl conferă este unul selectiv. |
| --- | --- |

(117)

Întrucât tarifele preferențiale la energie electrică se acordă exclusiv întreprinderilor care exploatează centralele existente situate în Sardinia și care aparțin unei liste închise de industrii identificate în instrumentele legislative și de reglementare care constituie temeiul juridic al măsurilor, avantajul pe care îl conferă este unul selectiv.

5.1.3.   Resursele de stat și imputabilitatea statului

| (118) | Din jurisprudența constantă rezultă că un avantaj constituie ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din TFUE doar dacă se acordă direct sau indirect prin resurse de stat (39) și este imputabil statului (40). |
| --- | --- |

(118)

Din jurisprudența constantă rezultă că un avantaj constituie ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din TFUE doar dacă se acordă direct sau indirect prin resurse de stat (39) și este imputabil statului (40).

| (119) | Astfel cum se explică la considerentul 28, plățile compensatorii în cauză sunt finanțate printr-o taxă parafiscală colectată de Fondul de compensare prin componenta A4 a tarifului pentru energie electrică. O asemenea taxă este obligatorie deoarece este impusă prin intermediul unei decizii a AEEG care pune în aplicare legislația națională. Fondul de compensare este un organism public instituit prin lege care își îndeplinește funcțiile pe baza dispozițiilor precise prevăzute în deciziile AEEG. |
| --- | --- |

(119)

Astfel cum se explică la considerentul 28, plățile compensatorii în cauză sunt finanțate printr-o taxă parafiscală colectată de Fondul de compensare prin componenta A4 a tarifului pentru energie electrică. O asemenea taxă este obligatorie deoarece este impusă prin intermediul unei decizii a AEEG care pune în aplicare legislația națională. Fondul de compensare este un organism public instituit prin lege care își îndeplinește funcțiile pe baza dispozițiilor precise prevăzute în deciziile AEEG.

| (120) | Constituie jurisprudență constantă și faptul că rezultatul perceperii unei taxe obligatorii în temeiul legislației naționale și plătite unui organism public instituit prin lege reprezintă resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat atunci când este alocat în vederea finanțării unei măsuri care îndeplinește celelalte criterii de la articolul respectiv (41). |
| --- | --- |

(120)

Constituie jurisprudență constantă și faptul că rezultatul perceperii unei taxe obligatorii în temeiul legislației naționale și plătite unui organism public instituit prin lege reprezintă resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat atunci când este alocat în vederea finanțării unei măsuri care îndeplinește celelalte criterii de la articolul respectiv (41).

| (121) | Italia invocă hotărârea Curții de Justiție din cauza PreussenElektra (42) pentru a fundamenta teza potrivit căreia măsura în cauză nu este finanțată prin resurse de stat. Italia susține că fondurile necesare finanțării tarifului sunt transferate de persoane particulare (consumatorii de energie electrică) unor părți private (beneficiarii) și că rolul statului se limitează la adoptarea unei legi care să impună plata sumelor solicitate, fără a-i fi conferită nicio putere discreționară de a dispune de fonduri, alta decât aplicarea schemei prevăzute de lege. Italia și o parte dintre beneficiari susțin, în special, că Fondul de compensare nu poate exercita niciun control asupra fondurilor, acționând doar ca intermediar contabil. |
| --- | --- |

(121)

Italia invocă hotărârea Curții de Justiție din cauza PreussenElektra (42) pentru a fundamenta teza potrivit căreia măsura în cauză nu este finanțată prin resurse de stat. Italia susține că fondurile necesare finanțării tarifului sunt transferate de persoane particulare (consumatorii de energie electrică) unor părți private (beneficiarii) și că rolul statului se limitează la adoptarea unei legi care să impună plata sumelor solicitate, fără a-i fi conferită nicio putere discreționară de a dispune de fonduri, alta decât aplicarea schemei prevăzute de lege. Italia și o parte dintre beneficiari susțin, în special, că Fondul de compensare nu poate exercita niciun control asupra fondurilor, acționând doar ca intermediar contabil.

| (122) | În cauza PreussenElektra, Curtea a considerat că o obligație impusă distribuitorilor privați de energie electrică de a cumpăra energie electrică produsă din surse de energie regenerabilă la prețuri minime mai mari decât valoarea economică reală a acestui tip de energie electrică nu constituie ajutor de stat, în sensul că măsura nu implică niciun transfer direct sau indirect de resurse de stat. |
| --- | --- |

(122)

În cauza PreussenElektra, Curtea a considerat că o obligație impusă distribuitorilor privați de energie electrică de a cumpăra energie electrică produsă din surse de energie regenerabilă la prețuri minime mai mari decât valoarea economică reală a acestui tip de energie electrică nu constituie ajutor de stat, în sensul că măsura nu implică niciun transfer direct sau indirect de resurse de stat.

| (123) | Comisia subliniază că, în cauza PreussenElektra, resursele necesare finanțării măsurii au fost asigurate direct de furnizorii de energie producătorilor de energie regenerabilă, fără a trece printr-un organism public. În conformitate cu respectivul sistem, sumele care urmau a fi transferate nu s-au aflat, de fapt, niciodată la dispoziția autorităților statului membru. În cazul de față, în schimb, sumele trec prin Fondul de compensare, care este un organism public, înainte de a fi direcționate către beneficiarul final. Din acest motiv, cauza PreussenElektra privește circumstanțe faptice diferite și nu este relevantă pentru cazul în speță. |
| --- | --- |

(123)

Comisia subliniază că, în cauza PreussenElektra, resursele necesare finanțării măsurii au fost asigurate direct de furnizorii de energie producătorilor de energie regenerabilă, fără a trece printr-un organism public. În conformitate cu respectivul sistem, sumele care urmau a fi transferate nu s-au aflat, de fapt, niciodată la dispoziția autorităților statului membru. În cazul de față, în schimb, sumele trec prin Fondul de compensare, care este un organism public, înainte de a fi direcționate către beneficiarul final. Din acest motiv, cauza PreussenElektra privește circumstanțe faptice diferite și nu este relevantă pentru cazul în speță.

| (124) | Hotărârea în cauza Pearle (43) nu poate asista Italia și nici beneficiarii. În cauza Pearle, Curtea a constatat că, în anumite condiții specifice, venitul unei taxe care trece printr-un organism public nu reprezintă resurse de stat. În cauza Pearle, măsurile au fost finanțate integral de un anumit sector economic la inițiativa exclusivă a acestuia. Fondurile au fost colectate prin intermediul unei taxe parafiscale, care trecea printr-un organism public care nu putea dispune de acestea în niciun moment. În plus, părțile care achitau taxa erau cele care beneficiau de măsură. |
| --- | --- |

(124)

Hotărârea în cauza Pearle (43) nu poate asista Italia și nici beneficiarii. În cauza Pearle, Curtea a constatat că, în anumite condiții specifice, venitul unei taxe care trece printr-un organism public nu reprezintă resurse de stat. În cauza Pearle, măsurile au fost finanțate integral de un anumit sector economic la inițiativa exclusivă a acestuia. Fondurile au fost colectate prin intermediul unei taxe parafiscale, care trecea printr-un organism public care nu putea dispune de acestea în niciun moment. În plus, părțile care achitau taxa erau cele care beneficiau de măsură.

| (125) | Italia invocă faptul că Fondul de compensare nu dispune de nicio putere discreționară în ceea ce privește plata fondurilor, care sunt destinate finanțării tarifului și nu pot intra în niciun caz „în perimetrul finanțelor publice”. Statul nu poate, așadar, să dispună liber de fonduri care, în consecință, nu constituie resurse de stat. |
| --- | --- |

(125)

Italia invocă faptul că Fondul de compensare nu dispune de nicio putere discreționară în ceea ce privește plata fondurilor, care sunt destinate finanțării tarifului și nu pot intra în niciun caz „în perimetrul finanțelor publice”. Statul nu poate, așadar, să dispună liber de fonduri care, în consecință, nu constituie resurse de stat.

| (126) | Ca remarcă preliminară, trebuie menționat că, dacă unele criterii ale cauzei Pearle pot fi considerate, în mod obiectiv, mai relevante decât altele, niciunul nu poate fi considerat un „criteriu esențial”. Testele enumerate în hotărâre sunt cumulative. Aceasta este și interpretarea dată de Tribunalul de Primă Instanță în hotărârea Earl Salvat, în momentul examinării unei taxe parafiscale contestate în lumina acestei cauze cu privire la toate criteriile Pearle (44). |
| --- | --- |

(126)

Ca remarcă preliminară, trebuie menționat că, dacă unele criterii ale cauzei Pearle pot fi considerate, în mod obiectiv, mai relevante decât altele, niciunul nu poate fi considerat un „criteriu esențial”. Testele enumerate în hotărâre sunt cumulative. Aceasta este și interpretarea dată de Tribunalul de Primă Instanță în hotărârea Earl Salvat, în momentul examinării unei taxe parafiscale contestate în lumina acestei cauze cu privire la toate criteriile Pearle (44).

| (127) | Înainte de a lua în considerare rolul jucat de Fondul de compensare, Comisia a analizat dacă testele enumerate în cauza Pearle sunt îndeplinite. Este clar că în acest caz, spre deosebire de cauza Pearle, tarifele contestate erau stabilite la inițiativa statului, nu la inițiativa unui sector economic. De asemenea, în cauza Pearle, beneficiarii măsurii erau și singurii care contribuiau la finanțarea acesteia, intervenția organismului public vizând să nu creeze un avantaj care putea constitui o sarcină suplimentară pentru stat. În cazul de față, beneficiarii nu suportă sarcina financiară a taxei, care aparține doar consumatorilor de energie electrică. În consecință, hotărârea Pearle nu poate fi invocată în mod valabil, indiferent de eventuala temeinicie a argumentului în ceea ce privește rolul de simplu intermediar contabil jucat de Fondul de compensare. |
| --- | --- |

(127)

Înainte de a lua în considerare rolul jucat de Fondul de compensare, Comisia a analizat dacă testele enumerate în cauza Pearle sunt îndeplinite. Este clar că în acest caz, spre deosebire de cauza Pearle, tarifele contestate erau stabilite la inițiativa statului, nu la inițiativa unui sector economic. De asemenea, în cauza Pearle, beneficiarii măsurii erau și singurii care contribuiau la finanțarea acesteia, intervenția organismului public vizând să nu creeze un avantaj care putea constitui o sarcină suplimentară pentru stat. În cazul de față, beneficiarii nu suportă sarcina financiară a taxei, care aparține doar consumatorilor de energie electrică. În consecință, hotărârea Pearle nu poate fi invocată în mod valabil, indiferent de eventuala temeinicie a argumentului în ceea ce privește rolul de simplu intermediar contabil jucat de Fondul de compensare.

| (128) | În ceea ce privește Fondul de compensare, Comisia subliniază că, potrivit unei jurisprudențe constante, nu este necesar să se facă o distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de stat și cazurile în care acesta este acordat prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau înființat de statul respectiv (45). În consecință, statutul public sau privat al Fondului de compensare nu este hotărâtor pentru scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Faptul că Fondul de compensare este un organism public nu determină automat aplicarea articolului 107 din TFUE (46). În același mod, intervenția unui organism public nu exclude în sine aplicarea acestui articol. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește Fondul de compensare, Comisia subliniază că, potrivit unei jurisprudențe constante, nu este necesar să se facă o distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de stat și cazurile în care acesta este acordat prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau înființat de statul respectiv (45). În consecință, statutul public sau privat al Fondului de compensare nu este hotărâtor pentru scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Faptul că Fondul de compensare este un organism public nu determină automat aplicarea articolului 107 din TFUE (46). În același mod, intervenția unui organism public nu exclude în sine aplicarea acestui articol.

| (129) | Cu toate acestea, analiza nu poate să se limiteze la puterile conferite Fondului de compensare prin statutul acestuia de organism public. Trebuie stabilit dacă, într-o manieră mai generală, statul, fie direct, fie prin intermediul oricărui alt organism pe care l-ar desemna, poate sau nu să exercite un control asupra fondurilor utilizate pentru finanțarea tarifului. Aceeași verificare s-ar impune dacă Fondul de compensare ar fi un organism privat. |
| --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, analiza nu poate să se limiteze la puterile conferite Fondului de compensare prin statutul acestuia de organism public. Trebuie stabilit dacă, într-o manieră mai generală, statul, fie direct, fie prin intermediul oricărui alt organism pe care l-ar desemna, poate sau nu să exercite un control asupra fondurilor utilizate pentru finanțarea tarifului. Aceeași verificare s-ar impune dacă Fondul de compensare ar fi un organism privat.

| (130) | În hotărârea adoptată recent în cauza Essent (47), Curtea se pronunță definitiv asupra acestui aspect. În această cauză, Țările de Jos au introdus, prin lege, o taxă suplimentară plătită de consumatorii de energie electrică operatorilor din sistem care, la rândul lor, transferau sumele corespondente unei societăți desemnate, SEP. Aceasta din urmă nu dispunea de nicio marjă de apreciere pentru gestionarea fondurilor și opera sub controlul strict al autorităților. Curtea a concluzionat că produsul acestei taxe suplimentare reprezintă resurse de stat deoarece taxa suplimentară a fost impusă printr-o lege națională și reprezenta, astfel, o impunere. SEP nu era autorizată să utilizeze produsul acestei taxe suplimentare în alte scopuri decât cele definite de lege, astfel că resursele rămâneau sub control public, iar autoritățile naționale puteau să dispună de acestea. Curtea a considerat că aceste elemente sunt suficiente pentru a declara că fondurile sunt resurse publice. |
| --- | --- |

(130)

În hotărârea adoptată recent în cauza Essent (47), Curtea se pronunță definitiv asupra acestui aspect. În această cauză, Țările de Jos au introdus, prin lege, o taxă suplimentară plătită de consumatorii de energie electrică operatorilor din sistem care, la rândul lor, transferau sumele corespondente unei societăți desemnate, SEP. Aceasta din urmă nu dispunea de nicio marjă de apreciere pentru gestionarea fondurilor și opera sub controlul strict al autorităților. Curtea a concluzionat că produsul acestei taxe suplimentare reprezintă resurse de stat deoarece taxa suplimentară a fost impusă printr-o lege națională și reprezenta, astfel, o impunere. SEP nu era autorizată să utilizeze produsul acestei taxe suplimentare în alte scopuri decât cele definite de lege, astfel că resursele rămâneau sub control public, iar autoritățile naționale puteau să dispună de acestea. Curtea a considerat că aceste elemente sunt suficiente pentru a declara că fondurile sunt resurse publice.

| (131) | Asemănările cu cazul în speță sunt evidente. Suplimentul tarifar utilizat pentru finanțarea schemei Alcoa este impus prin lege, precum în cauza Essent. Fondul de compensare joacă același rol ca SEP, întrucât acesta centralizează și gestionează produsul taxei parafiscale, și se supune acelorași constrângeri, deoarece acesta nu poate utiliza fondurile percepute în alte scopuri decât cele prevăzute de lege (finanțarea tarifurilor preferențiale). Statul poate controla și orienta utilizarea resurselor: Fondul de compensare își îndeplinește sarcinile contabile pe baza dispozițiilor precise ale AEEG, care acționează în sfera competențelor sale statutare și/sau în aplicarea legislației naționale. Astfel, resursele gestionate de Fondul de compensare rămân în permanență sub control public. |
| --- | --- |

(131)

Asemănările cu cazul în speță sunt evidente. Suplimentul tarifar utilizat pentru finanțarea schemei Alcoa este impus prin lege, precum în cauza Essent. Fondul de compensare joacă același rol ca SEP, întrucât acesta centralizează și gestionează produsul taxei parafiscale, și se supune acelorași constrângeri, deoarece acesta nu poate utiliza fondurile percepute în alte scopuri decât cele prevăzute de lege (finanțarea tarifurilor preferențiale). Statul poate controla și orienta utilizarea resurselor: Fondul de compensare își îndeplinește sarcinile contabile pe baza dispozițiilor precise ale AEEG, care acționează în sfera competențelor sale statutare și/sau în aplicarea legislației naționale. Astfel, resursele gestionate de Fondul de compensare rămân în permanență sub control public.

| (132) | Această analiză este în concordanță cu decizia Comisiei din cauza italiană privind costurile irecuperabile, în care Comisia a calificat drept resurse de stat fondurile gestionate de Fondul de compensare în contul A6 (48). |
| --- | --- |

(132)

Această analiză este în concordanță cu decizia Comisiei din cauza italiană privind costurile irecuperabile, în care Comisia a calificat drept resurse de stat fondurile gestionate de Fondul de compensare în contul A6 (48).

| (133) | Faptul că fondurile gestionate de Fondul de compensare reprezintă resurse de stat a fost confirmat prin hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Iride (49). |
| --- | --- |

(133)

Faptul că fondurile gestionate de Fondul de compensare reprezintă resurse de stat a fost confirmat prin hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Iride (49).

| (134) | În Hotărârea nr. 11632/03 din 3 aprilie 2003, Curtea de Casație ajunsese deja la concluzia că Fondul de compensare nu are personalitate juridică separată de cea a statului italian și că acesta din urmă ar trebui considerat drept proprietarul plăților transferate în Fondul de compensare, deși acestea proveneau de la persoane private și erau destinate unor întreprinderi private. În cauza Iride, reclamantele, respectiv Iride Spa și Iride Energia Spa, au introdus la Tribunalul de Primă Instanță o acțiune împotriva unei decizii a Comisiei care califica drept resurse de stat fondurile gestionate de Fondul de compensare în contul A6. Argumentele avansate de reclamante erau foarte apropiate. Cele două întreprinderi contestau fondul hotărârii Curții de Casație, susținând că Fondul de compensare are doar rol de intermediar contabil între persoanele particulare supuse obligației financiare și beneficiarii sumelor în cauză, rol care nu îi permite să dispună de plățile depuse, nici măcar pentru o perioadă scurtă. De asemenea, reclamantele susțineau aplicabilitatea cauzei PreussenElektra. |
| --- | --- |

(134)

În Hotărârea nr. 11632/03 din 3 aprilie 2003, Curtea de Casație ajunsese deja la concluzia că Fondul de compensare nu are personalitate juridică separată de cea a statului italian și că acesta din urmă ar trebui considerat drept proprietarul plăților transferate în Fondul de compensare, deși acestea proveneau de la persoane private și erau destinate unor întreprinderi private. În cauza Iride, reclamantele, respectiv Iride Spa și Iride Energia Spa, au introdus la Tribunalul de Primă Instanță o acțiune împotriva unei decizii a Comisiei care califica drept resurse de stat fondurile gestionate de Fondul de compensare în contul A6. Argumentele avansate de reclamante erau foarte apropiate. Cele două întreprinderi contestau fondul hotărârii Curții de Casație, susținând că Fondul de compensare are doar rol de intermediar contabil între persoanele particulare supuse obligației financiare și beneficiarii sumelor în cauză, rol care nu îi permite să dispună de plățile depuse, nici măcar pentru o perioadă scurtă. De asemenea, reclamantele susțineau aplicabilitatea cauzei PreussenElektra.

| (135) | După ce a subliniat că nu are competența de a revizui interpretarea legislației italiene dată de Curtea de Casație, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat că era necesar ca plățile depuse în contul A6 al Fondului de compensare să fie calificate drept resurse de stat, nu doar pentru că erau proprietatea statului, ci și fiindcă acestea erau în permanență sub controlul statului (50). |
| --- | --- |

(135)

După ce a subliniat că nu are competența de a revizui interpretarea legislației italiene dată de Curtea de Casație, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat că era necesar ca plățile depuse în contul A6 al Fondului de compensare să fie calificate drept resurse de stat, nu doar pentru că erau proprietatea statului, ci și fiindcă acestea erau în permanență sub controlul statului (50).

| (136) | Această concluzie a vizat contul A6 al Fondului de compensare, care finanțează costurile irecuperabile din sectorului energiei electrice din Italia. Concluzia poate fi, însă, extinsă, în mod firesc, la componenta A4, care finanțează tarifele contestate. Hotărârea Curții de Casație s-a bazat pe o analiză a personalității juridice a Fondului de compensare, iar concluzia potrivit căreia sumele în cauză erau proprietatea statului este valabilă pentru toate sumele depuse în Fond. Același lucru este valabil și în ceea ce privește concluzia Tribunalului de Primă Instanță, conform căreia statul poate controla resursele gestionate de Fondul de compensare. Nu există nicio diferență între contul A6 și componenta A4, cu excepția destinației resurselor (plata costurilor irecuperabile, în cazul contului A6, și finanțarea tarifelor preferențiale, în cazul componentei A4). În consecință, sumele transferate întreprinderii Alcoa din componenta A4 trebuie să fie, de asemenea, calificate drept resurse de stat. |
| --- | --- |

(136)

Această concluzie a vizat contul A6 al Fondului de compensare, care finanțează costurile irecuperabile din sectorului energiei electrice din Italia. Concluzia poate fi, însă, extinsă, în mod firesc, la componenta A4, care finanțează tarifele contestate. Hotărârea Curții de Casație s-a bazat pe o analiză a personalității juridice a Fondului de compensare, iar concluzia potrivit căreia sumele în cauză erau proprietatea statului este valabilă pentru toate sumele depuse în Fond. Același lucru este valabil și în ceea ce privește concluzia Tribunalului de Primă Instanță, conform căreia statul poate controla resursele gestionate de Fondul de compensare. Nu există nicio diferență între contul A6 și componenta A4, cu excepția destinației resurselor (plata costurilor irecuperabile, în cazul contului A6, și finanțarea tarifelor preferențiale, în cazul componentei A4). În consecință, sumele transferate întreprinderii Alcoa din componenta A4 trebuie să fie, de asemenea, calificate drept resurse de stat.

| (137) | În afara faptului că sunt finanțate prin resurse publice, tarifele contestate sunt imputabile statului deoarece temeiul juridic al măsurii este prevăzut în legislația și decretele naționale și în deciziile adoptate de AEEG, care este un organism public, în exercițiul funcțiilor sale de autoritate publică (51). |
| --- | --- |

(137)

În afara faptului că sunt finanțate prin resurse publice, tarifele contestate sunt imputabile statului deoarece temeiul juridic al măsurii este prevăzut în legislația și decretele naționale și în deciziile adoptate de AEEG, care este un organism public, în exercițiul funcțiilor sale de autoritate publică (51).

5.1.4.   Efectul asupra schimburilor și denaturarea concurenței

| (138) | În ceea ce privește efectul măsurilor asupra schimburilor dintre statele membre și denaturarea concurenței care rezultă, piețele în cauză (plumb, zinc, argint, aluminiu și clor/sodă) sunt incontestabil deschise concurenței. Această afirmație este în sine suficientă pentru a stabili că tarifele au un efect asupra schimburilor intracomunitare. |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește efectul măsurilor asupra schimburilor dintre statele membre și denaturarea concurenței care rezultă, piețele în cauză (plumb, zinc, argint, aluminiu și clor/sodă) sunt incontestabil deschise concurenței. Această afirmație este în sine suficientă pentru a stabili că tarifele au un efect asupra schimburilor intracomunitare.

| (139) | Cu toate acestea, Comisia a analizat argumentul beneficiarilor și al Italiei potrivit căruia, în industria metalelor (argumentul nu a fost prezentat în mod expres cu privire la clor), tarifele nu au niciun efect asupra schimburilor și nu denaturează concurența deoarece nu există fluxuri comerciale efective între statele membre; este puțin probabil ca astfel de fluxuri să se dezvolte și, având în vedere particularitățile sectorului, tariful nu afectează concurenții beneficiarilor din Uniune. |
| --- | --- |

(139)

Cu toate acestea, Comisia a analizat argumentul beneficiarilor și al Italiei potrivit căruia, în industria metalelor (argumentul nu a fost prezentat în mod expres cu privire la clor), tarifele nu au niciun efect asupra schimburilor și nu denaturează concurența deoarece nu există fluxuri comerciale efective între statele membre; este puțin probabil ca astfel de fluxuri să se dezvolte și, având în vedere particularitățile sectorului, tariful nu afectează concurenții beneficiarilor din Uniune.

| (140) | În deciziile Comisiei și în hotărârile Curții de Justiție, absența unor fluxuri comerciale reale nu a fost niciodată acceptată drept probă a absenței efectelor unei măsuri de ajutor asupra schimburilor intracomunitare. Într-adevăr, Curtea a afirmat în permanență că un ajutor acordat unei întreprinderi poate afecta schimburile dintre statele membre și denatura concurența, deși această întreprindere nu participă ea însăși la schimburile intracomunitare. Într-adevăr, când un stat membru acordă ajutor de stat unei întreprinderi, producția națională poate fi menținută sau crescută, având ca rezultat faptul că întreprinderile înființate în alte state membre au șanse mai mici de a-și exporta produsele pe piața statului membru respectiv (52). |
| --- | --- |

(140)

În deciziile Comisiei și în hotărârile Curții de Justiție, absența unor fluxuri comerciale reale nu a fost niciodată acceptată drept probă a absenței efectelor unei măsuri de ajutor asupra schimburilor intracomunitare. Într-adevăr, Curtea a afirmat în permanență că un ajutor acordat unei întreprinderi poate afecta schimburile dintre statele membre și denatura concurența, deși această întreprindere nu participă ea însăși la schimburile intracomunitare. Într-adevăr, când un stat membru acordă ajutor de stat unei întreprinderi, producția națională poate fi menținută sau crescută, având ca rezultat faptul că întreprinderile înființate în alte state membre au șanse mai mici de a-și exporta produsele pe piața statului membru respectiv (52).

| (141) | De asemenea, un context caracterizat de o diminuare a producției la nivelul UE și de o creștere a importurilor din țări nemembre UE, cu fluxuri comerciale limitate sau inexistente între statele membre, nu este neobișnuit, ci chiar tipic sectoarelor care se confruntă cu dificultăți structurale sau sunt supuse unei presiuni concurențiale puternice. Aceste sectoare sunt deosebit de sensibile la măsurile adoptate de statele membre în vederea îmbunătățirii poziției concurențiale a industriilor lor naționale. |
| --- | --- |

(141)

De asemenea, un context caracterizat de o diminuare a producției la nivelul UE și de o creștere a importurilor din țări nemembre UE, cu fluxuri comerciale limitate sau inexistente între statele membre, nu este neobișnuit, ci chiar tipic sectoarelor care se confruntă cu dificultăți structurale sau sunt supuse unei presiuni concurențiale puternice. Aceste sectoare sunt deosebit de sensibile la măsurile adoptate de statele membre în vederea îmbunătățirii poziției concurențiale a industriilor lor naționale.

| (142) | Faptul că producția de zinc, plumb și argint din Italia este prea modestă pentru a influența prețul de referință este irelevant. Existența unui preț de referință pentru aceste metale, care nu este ușor influențat de condițiile de producție dintr-un singur stat membru, nu exclude existența unei concurențe între întreprinderile care sunt situate în SEE și care își comercializează producția pe piața mondială a metalelor. Se poate considera că ajutorul acordat beneficiarilor din Sardinia nu le permite acestora din urmă să reducă prețul mondial pentru produsele lor și să elimine concurenți de pe piață, precum și că ceilalți producători europeni își pot continua activitatea în măsura în care reușesc să vândă la prețul mondial, realizând profit. Însă profiturile obținute în Italia datorită tarifelor subvenționate la energie electrică consolidează în sens general competitivitatea acestora. De exemplu, rezervele de capital acumulate pot fi utilizate pentru a prelua societăți concurente și pentru a crește cota de piață. Acest raționament este și mai pertinent dacă se ia în considerare faptul că unii beneficiari fac parte din companii multinaționale (53). |
| --- | --- |

(142)

Faptul că producția de zinc, plumb și argint din Italia este prea modestă pentru a influența prețul de referință este irelevant. Existența unui preț de referință pentru aceste metale, care nu este ușor influențat de condițiile de producție dintr-un singur stat membru, nu exclude existența unei concurențe între întreprinderile care sunt situate în SEE și care își comercializează producția pe piața mondială a metalelor. Se poate considera că ajutorul acordat beneficiarilor din Sardinia nu le permite acestora din urmă să reducă prețul mondial pentru produsele lor și să elimine concurenți de pe piață, precum și că ceilalți producători europeni își pot continua activitatea în măsura în care reușesc să vândă la prețul mondial, realizând profit. Însă profiturile obținute în Italia datorită tarifelor subvenționate la energie electrică consolidează în sens general competitivitatea acestora. De exemplu, rezervele de capital acumulate pot fi utilizate pentru a prelua societăți concurente și pentru a crește cota de piață. Acest raționament este și mai pertinent dacă se ia în considerare faptul că unii beneficiari fac parte din companii multinaționale (53).

| (143) | Contrar afirmațiilor beneficiarilor, faptul că prețul plătit în Italia în sectoarele în cauză este comparabil cu prețul mediu plătit în Europa pentru energia electrică de producătorii concurenți nu poate fi considerat drept probă a faptului că tariful italian nu amenință interesele altor producători europeni. Cauza C-372/97, Italia/Comisia, specifică în mod clar faptul că măsurile unilaterale care vizează apropierea condițiilor de concurență existente într-un stat membru de cele care predomină în alte state membre afectează schimburile (și nu pot fi, așadar, eliminate din definiția ajutorului). De asemenea, este posibil ca anumite acorduri de furnizare de energie în vigoare în alte state europene să reprezinte ajutoare de stat, iar Comisia a inițiat anchete aprofundate cu privire la diverse măsuri de acest tip (54). Deși această apărare nu a fost avansată în mod explicit nici de Italia, nici de Alcoa, Comisia consideră util să reamintească principiul, bine integrat în jurisprudență, conform căruia existența ajutoarelor ilegale în anumite state membre nu justifică adoptarea unor măsuri similare de către alt stat membru. |
| --- | --- |

(143)

Contrar afirmațiilor beneficiarilor, faptul că prețul plătit în Italia în sectoarele în cauză este comparabil cu prețul mediu plătit în Europa pentru energia electrică de producătorii concurenți nu poate fi considerat drept probă a faptului că tariful italian nu amenință interesele altor producători europeni. Cauza C-372/97, Italia/Comisia, specifică în mod clar faptul că măsurile unilaterale care vizează apropierea condițiilor de concurență existente într-un stat membru de cele care predomină în alte state membre afectează schimburile (și nu pot fi, așadar, eliminate din definiția ajutorului). De asemenea, este posibil ca anumite acorduri de furnizare de energie în vigoare în alte state europene să reprezinte ajutoare de stat, iar Comisia a inițiat anchete aprofundate cu privire la diverse măsuri de acest tip (54). Deși această apărare nu a fost avansată în mod explicit nici de Italia, nici de Alcoa, Comisia consideră util să reamintească principiul, bine integrat în jurisprudență, conform căruia existența ajutoarelor ilegale în anumite state membre nu justifică adoptarea unor măsuri similare de către alt stat membru.

| (144) | În orice caz, plângerile primite din partea concurenților beneficiarilor indică clar faptul că tarifele contestate ridică probleme de concurență și afectează schimburile în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(144)

În orice caz, plângerile primite din partea concurenților beneficiarilor indică clar faptul că tarifele contestate ridică probleme de concurență și afectează schimburile în cadrul Uniunii.

| (145) | De asemenea, Italia nu a notificat tarifele pentru 2004. Conform jurisprudenței constante, în cazul în care ajutorul nu a fost notificat, Comisia nu este obligată să demonstreze consecințele efective ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale dintre statele membre: „În cazul în care Comisiei i s-ar solicita să facă, în decizia sa, dovada efectului real al ajutoarelor deja acordate, aceasta ar favoriza imediat statele membre care acordă ajutoare prin încălcarea obligației de notificare prevăzute la articolul 93 alineatul (3) din Tratatul [CE], în defavoarea celor care notifică ajutoarele aflate în stadiu de proiect” (55). |
| --- | --- |

(145)

De asemenea, Italia nu a notificat tarifele pentru 2004. Conform jurisprudenței constante, în cazul în care ajutorul nu a fost notificat, Comisia nu este obligată să demonstreze consecințele efective ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale dintre statele membre: „În cazul în care Comisiei i s-ar solicita să facă, în decizia sa, dovada efectului real al ajutoarelor deja acordate, aceasta ar favoriza imediat statele membre care acordă ajutoare prin încălcarea obligației de notificare prevăzute la articolul 93 alineatul (3) din Tratatul [CE], în defavoarea celor care notifică ajutoarele aflate în stadiu de proiect” (55).

| (146) | Prin urmare, concluzia este că tarifele preferențiale la energia electrică disputate sunt susceptibile să îmbunătățească poziția concurențială a beneficiarilor în raport cu întreprinderile concurente din UE. Din jurisprudența constantă reiese că, în asemenea situații, schimburile comerciale ar trebui considerate afectate, iar concurența, denaturată (56). |
| --- | --- |

(146)

Prin urmare, concluzia este că tarifele preferențiale la energia electrică disputate sunt susceptibile să îmbunătățească poziția concurențială a beneficiarilor în raport cu întreprinderile concurente din UE. Din jurisprudența constantă reiese că, în asemenea situații, schimburile comerciale ar trebui considerate afectate, iar concurența, denaturată (56).

5.1.5.   Concluzii referitoare la prezența ajutorului

| (147) | Comisia a ajuns la concluzia că tarifele pentru 2004 și 2005 contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din TFUE, putând fi autorizate doar dacă se califică pentru una dintre derogările prevăzute în tratat. Concluzia este în conformitate cu cea la care s-a ajuns în cauza Alcoa, care a vizat tarife practic identice. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a ajuns la concluzia că tarifele pentru 2004 și 2005 contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din TFUE, putând fi autorizate doar dacă se califică pentru una dintre derogările prevăzute în tratat. Concluzia este în conformitate cu cea la care s-a ajuns în cauza Alcoa, care a vizat tarife practic identice.

5.2.   Ajutor nou sau ajutor existent

| (148) | Situațiile în care o măsură reprezintă ajutor existent sunt enumerate exhaustiv la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (57). |
| --- | --- |

(148)

Situațiile în care o măsură reprezintă ajutor existent sunt enumerate exhaustiv la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (57).

| (149) | Este de necontestat faptul că măsurile în cauză nu au fost puse în aplicare înainte de aderarea Italiei la UE [articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulament], că acestea nu pot fi considerate autorizate ca urmare a neadoptării, de către Comisie, a unei decizii în termenele de procedură prevăzute [articolul 1 litera (b) punctul (iii)], și că nu pot fi considerate nici ajutor existent datorită expirării termenelor de prescripție [articolul 1 litera (b) punctul (iv)]. Acestea nu au devenit ajutor de stat ca urmare a evoluției pieței comune și fără a fi afectate de statul membru [prima teză din articolul 1 litera (b) punctul (v)]. |
| --- | --- |

(149)

Este de necontestat faptul că măsurile în cauză nu au fost puse în aplicare înainte de aderarea Italiei la UE [articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulament], că acestea nu pot fi considerate autorizate ca urmare a neadoptării, de către Comisie, a unei decizii în termenele de procedură prevăzute [articolul 1 litera (b) punctul (iii)], și că nu pot fi considerate nici ajutor existent datorită expirării termenelor de prescripție [articolul 1 litera (b) punctul (iv)]. Acestea nu au devenit ajutor de stat ca urmare a evoluției pieței comune și fără a fi afectate de statul membru [prima teză din articolul 1 litera (b) punctul (v)].

| (150) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că tarifele contestate constituie ajutor nou. |
| --- | --- |

(150)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că tarifele contestate constituie ajutor nou.

5.3.   Legalitatea ajutorului

| (151) | În temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, statele membre trebuie să notifice orice planuri privind acordarea sau modificarea unui ajutor și nu pot pune în aplicare măsurile propuse înainte de pronunțarea unei decizii finale în cadrul procedurii de notificare. |
| --- | --- |

(151)

În temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, statele membre trebuie să notifice orice planuri privind acordarea sau modificarea unui ajutor și nu pot pune în aplicare măsurile propuse înainte de pronunțarea unei decizii finale în cadrul procedurii de notificare.

| (152) | Întrucât Italia nu a notificat articolul 1 din Decretul din 2004, tarifele pentru 2004 constituie ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(152)

Întrucât Italia nu a notificat articolul 1 din Decretul din 2004, tarifele pentru 2004 constituie ajutor ilegal.

| (153) | Cu toate acestea, Italia a notificat articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 și nu a pus în aplicare măsura respectivă. Prin urmare, aceasta și-a respectat obligațiile conform articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(153)

Cu toate acestea, Italia a notificat articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 și nu a pus în aplicare măsura respectivă. Prin urmare, aceasta și-a respectat obligațiile conform articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

6.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

| (154) | Prin derogare de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, un ajutor poate fi declarat compatibil dacă se califică pentru una dintre excepțiile enumerate în tratat. |
| --- | --- |

(154)

Prin derogare de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, un ajutor poate fi declarat compatibil dacă se califică pentru una dintre excepțiile enumerate în tratat.

| (155) | Tarifele pentru 2004 și 2005 constituie ajutor de exploatare. Afirmația Italiei potrivit căreia tarifele pentru 2005 nu ar trebui considerate ajutoare de exploatare, deoarece fac parte din strategia de sprijin național și sunt condiționate de investiții productive, trebuie respinsă. Deși memorandumul de înțelegere prevede că beneficiarii trebuie să efectueze anumite investiții, componenta ajutorului din tarifele preferențiale pentru 2005 nu reprezintă o proporție din cheltuielile eligibile și nu se supune unei intensități maxime a ajutoarelor. Nu există indicii că măsura îndeplinește criteriile pentru ajutoarele pentru investiții sau că ajutorul este proporțional. În schimb, măsura este evident indexată la consumul de energie electrică și a urmărit reducerea costurilor aprovizionării cu energie electrică, care sunt costuri de exploatare suportate de societățile în cauză. Prin urmare, aceasta nu poate fi interpretată drept ajutor pentru investiții. |
| --- | --- |

(155)

Tarifele pentru 2004 și 2005 constituie ajutor de exploatare. Afirmația Italiei potrivit căreia tarifele pentru 2005 nu ar trebui considerate ajutoare de exploatare, deoarece fac parte din strategia de sprijin național și sunt condiționate de investiții productive, trebuie respinsă. Deși memorandumul de înțelegere prevede că beneficiarii trebuie să efectueze anumite investiții, componenta ajutorului din tarifele preferențiale pentru 2005 nu reprezintă o proporție din cheltuielile eligibile și nu se supune unei intensități maxime a ajutoarelor. Nu există indicii că măsura îndeplinește criteriile pentru ajutoarele pentru investiții sau că ajutorul este proporțional. În schimb, măsura este evident indexată la consumul de energie electrică și a urmărit reducerea costurilor aprovizionării cu energie electrică, care sunt costuri de exploatare suportate de societățile în cauză. Prin urmare, aceasta nu poate fi interpretată drept ajutor pentru investiții.

| (156) | Ajutorul de exploatare este, în principiu, incompatibil cu piața internă. În cauza C-86/89, Italia/Comisia, Curtea de Justiție a constatat că „ajutorul în cauză, care este acordat fără condiții specifice și doar în funcție de cantitățile utilizate, ar trebui să fie considerat ajutor de exploatare pentru întreprinderile în cauză și, astfel, acesta afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură contrară interesului comun” (58). |
| --- | --- |

(156)

Ajutorul de exploatare este, în principiu, incompatibil cu piața internă. În cauza C-86/89, Italia/Comisia, Curtea de Justiție a constatat că „ajutorul în cauză, care este acordat fără condiții specifice și doar în funcție de cantitățile utilizate, ar trebui să fie considerat ajutor de exploatare pentru întreprinderile în cauză și, astfel, acesta afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură contrară interesului comun” (58).

| (157) | În cauza T-459/93, Siemens/Comisia,Tribunalul de Primă Instanță a confirmat principiul conform căruia „ajutoarele de exploatare, și anume ajutoarele care vizează scutirea unei întreprinderi de costurile pe care aceasta ar fi trebuit, în mod normal, să le suporte în cadrul gestiunii sale curente sau activităților sale normale, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 92 alineatul (3), [actualmente articolul 107 alineatul (3)] [...]. Într-adevăr, conform jurisprudenței relevante, efectul acestor ajutoare este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care sunt acordate, fără a fi, însă, capabile, prin însăși natura lor, să atingă unul dintre obiectivele stabilite prin dispozițiile derogatorii susmenționate”. |
| --- | --- |

(157)

În cauza T-459/93, Siemens/Comisia,Tribunalul de Primă Instanță a confirmat principiul conform căruia „ajutoarele de exploatare, și anume ajutoarele care vizează scutirea unei întreprinderi de costurile pe care aceasta ar fi trebuit, în mod normal, să le suporte în cadrul gestiunii sale curente sau activităților sale normale, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 92 alineatul (3), [actualmente articolul 107 alineatul (3)] [...]. Într-adevăr, conform jurisprudenței relevante, efectul acestor ajutoare este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care sunt acordate, fără a fi, însă, capabile, prin însăși natura lor, să atingă unul dintre obiectivele stabilite prin dispozițiile derogatorii susmenționate”.

| (158) | Există, cu toate acestea, situații clar definite în care se pot acorda ajutoare de exploatare. În special, pot fi aprobate ajutoare de exploatare care urmăresc un obiectiv de mediu, conform orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (59). În regiunile asistate, ajutoarele de exploatare pot fi, de asemenea, autorizate în mod excepțional drept ajutoare regionale. Comisia a încercat să determine dacă tarifele contestate pot fi clasificate într-una din aceste categorii. |
| --- | --- |

(158)

Există, cu toate acestea, situații clar definite în care se pot acorda ajutoare de exploatare. În special, pot fi aprobate ajutoare de exploatare care urmăresc un obiectiv de mediu, conform orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (59). În regiunile asistate, ajutoarele de exploatare pot fi, de asemenea, autorizate în mod excepțional drept ajutoare regionale. Comisia a încercat să determine dacă tarifele contestate pot fi clasificate într-una din aceste categorii.

| (159) | Comisia observă că tarifele nu urmăresc niciun obiectiv de mediu și, prin urmare, nu pot fi autorizate ca ajutoare de mediu. |
| --- | --- |

(159)

Comisia observă că tarifele nu urmăresc niciun obiectiv de mediu și, prin urmare, nu pot fi autorizate ca ajutoare de mediu.

6.1.   Compatibilitatea cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale din 1998

| (160) | În mod excepțional, ajutorul operațional poate fi acordat în zonele asistate eligibile pentru ajutor în temeiul derogării de la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Regiunea Sardinia a fost eligibilă pentru un astfel de ajutor până la sfârșitul lui 2006. Prin urmare, Comisia a examinat dacă, în cursul acelei perioade, tarifele pentru 2004 și 2005 puteau fi autorizate în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale din 1998. |
| --- | --- |

(160)

În mod excepțional, ajutorul operațional poate fi acordat în zonele asistate eligibile pentru ajutor în temeiul derogării de la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Regiunea Sardinia a fost eligibilă pentru un astfel de ajutor până la sfârșitul lui 2006. Prin urmare, Comisia a examinat dacă, în cursul acelei perioade, tarifele pentru 2004 și 2005 puteau fi autorizate în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale din 1998.

| (161) | În conformitate cu punctul 4.15 din orientări, ajutoarele de exploatare pot fi acordate, în mod excepțional, cu condiția ca: (i) acestea să fie justificate în funcție de contribuția la dezvoltarea regională și de natura lor; și (ii) nivelul acestora să fie proporțional handicapurilor pe care urmăresc să le elimine. Sarcina demonstrării existenței handicapurilor și a măsurării importanței acestora revine statului membru. În temeiul punctului 4.17 din aceleași orientări, ajutoarele de exploatare trebuie să fie valabile pentru o perioadă limitată și reduse progresiv. |
| --- | --- |

(161)

În conformitate cu punctul 4.15 din orientări, ajutoarele de exploatare pot fi acordate, în mod excepțional, cu condiția ca: (i) acestea să fie justificate în funcție de contribuția la dezvoltarea regională și de natura lor; și (ii) nivelul acestora să fie proporțional handicapurilor pe care urmăresc să le elimine. Sarcina demonstrării existenței handicapurilor și a măsurării importanței acestora revine statului membru. În temeiul punctului 4.17 din aceleași orientări, ajutoarele de exploatare trebuie să fie valabile pentru o perioadă limitată și reduse progresiv.

| (162) | În conformitate cu punctul 2 din orientări, „un ajutor individual ad hoc acordat unei singure întreprinderi sau limitat la un singur sector de activitate poate avea un impact semnificativ asupra concurenței de pe piața relevantă, iar efectele sale asupra dezvoltării regionale pot fi destul de limitate. [...] În consecință, derogările în cauză [de la interdicția generală a ajutorului] nu vor fi, în principiu, acordate decât pentru scheme de ajutor multisectoriale și deschise, într-o anumită regiune, tuturor întreprinderilor din sectoarele relevante”. Un tarif la energia electrică aprobat în mod selectiv pentru anumite întreprinderi individuale din anumite sectoare nu este, în mod evident, conform cu spiritul ajutoarelor regionale, care trebuie să fie multisectoriale. Cu toate acestea, deoarece ajutoarele regionale ad hoc nu fac obiectul unei interdicții absolute, Comisia a examinat dacă acordarea tarifului poate fi justificată de circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

(162)

În conformitate cu punctul 2 din orientări, „un ajutor individual ad hoc acordat unei singure întreprinderi sau limitat la un singur sector de activitate poate avea un impact semnificativ asupra concurenței de pe piața relevantă, iar efectele sale asupra dezvoltării regionale pot fi destul de limitate. [...] În consecință, derogările în cauză [de la interdicția generală a ajutorului] nu vor fi, în principiu, acordate decât pentru scheme de ajutor multisectoriale și deschise, într-o anumită regiune, tuturor întreprinderilor din sectoarele relevante”. Un tarif la energia electrică aprobat în mod selectiv pentru anumite întreprinderi individuale din anumite sectoare nu este, în mod evident, conform cu spiritul ajutoarelor regionale, care trebuie să fie multisectoriale. Cu toate acestea, deoarece ajutoarele regionale ad hoc nu fac obiectul unei interdicții absolute, Comisia a examinat dacă acordarea tarifului poate fi justificată de circumstanțe excepționale.

| (163) | Comisia a examinat, în special, deficiențele pieței energiei electrice din Sardinia, pe baza documentelor comunicate de Italia și de beneficiari, pentru a evalua dacă acestea ar putea reprezenta un handicap regional. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a examinat, în special, deficiențele pieței energiei electrice din Sardinia, pe baza documentelor comunicate de Italia și de beneficiari, pentru a evalua dacă acestea ar putea reprezenta un handicap regional.

6.1.1.   Piața energiei electrice din Sardinia în context italian

| (164) | În general, piața italiană a energiei electrice este foarte concentrată, chiar dacă într-o mai mică măsură în partea de nord a țării. Operatorul dominant în toate regiunile țării este fostul monopolist ENEL, cu excepția Sardiniei, în care deține un duopol cu E.ON. ENEL dispune de o putere de piață importantă despre care autoritatea italiană în domeniul concurenței a constatat că ENEL a abuzat într-o serie de cazuri. Prețurile la energia electrică sunt, în general, ridicate în Italia din cauza unei producții combinate, în mare parte pe bază de combustibili fosili (în principal gaz), absenței capacității nucleare și congestiei interconexiunilor cu restul Europei. |
| --- | --- |

(164)

În general, piața italiană a energiei electrice este foarte concentrată, chiar dacă într-o mai mică măsură în partea de nord a țării. Operatorul dominant în toate regiunile țării este fostul monopolist ENEL, cu excepția Sardiniei, în care deține un duopol cu E.ON. ENEL dispune de o putere de piață importantă despre care autoritatea italiană în domeniul concurenței a constatat că ENEL a abuzat într-o serie de cazuri. Prețurile la energia electrică sunt, în general, ridicate în Italia din cauza unei producții combinate, în mare parte pe bază de combustibili fosili (în principal gaz), absenței capacității nucleare și congestiei interconexiunilor cu restul Europei.

| (165) | În Sardinia, regiune care reprezintă 4,1 % din puterea instalată în Italia (60), energia electrică este produsă, în principal, de centrale termoelectrice alimentate cu combustibili fosili (cărbune, combustibil lichid, gudron de rafinărie). Insula nu deține infrastructură pentru distribuția gazului natural. |
| --- | --- |

(165)

În Sardinia, regiune care reprezintă 4,1 % din puterea instalată în Italia (60), energia electrică este produsă, în principal, de centrale termoelectrice alimentate cu combustibili fosili (cărbune, combustibil lichid, gudron de rafinărie). Insula nu deține infrastructură pentru distribuția gazului natural.

| (166) | Sardinia suferă de supra-capacitate de producție, mai ales în segmentul de piață cu preț crescut (centrale alimentate cu combustibil lichid) din cauza proiectului abandonat al guvernului de concentrare a industriei grele din Italia pe insulă, care a determinat ENEL să suprainvestească în centrale electrice. Pe lângă faptul că sunt mai costisitoare din punct de vedere structural, aceste centrale se învechesc moral mai repede. În cursul perioadei analizate, exporturile de energie electrică din insulă pe continent au fost, de asemenea, limitate de modesta capacitate de interconexiune, predispusă la congestii (61). |
| --- | --- |

(166)

Sardinia suferă de supra-capacitate de producție, mai ales în segmentul de piață cu preț crescut (centrale alimentate cu combustibil lichid) din cauza proiectului abandonat al guvernului de concentrare a industriei grele din Italia pe insulă, care a determinat ENEL să suprainvestească în centrale electrice. Pe lângă faptul că sunt mai costisitoare din punct de vedere structural, aceste centrale se învechesc moral mai repede. În cursul perioadei analizate, exporturile de energie electrică din insulă pe continent au fost, de asemenea, limitate de modesta capacitate de interconexiune, predispusă la congestii (61).

| (167) | Două întreprinderi furnizoare de energie electrică, ENEL și E.ON, dețin împreună o cotă de piață echivalentă cu 95 % din livrările de energie electrică din Sardinia (aproximativ 58 % pentru E.ON și 42 % pentru ENEL). Potrivit Anchetei privind sectorul energetic (62), Sardinia poate fi clasificată în termeni de concurență ca duopol, cu dominație colectivă. În această regiune, concentrarea pe piață este ridicată, deși nu cea mai ridicată din Italia (63). Întrucât cei doi furnizori controlează practic toate centralele cu randament mediu sau de vârf, E.ON și ENEL stabilesc prețul pentru majoritatea intervalelor orare. Cu toate acestea, situația pare mai puțin critică în Sardinia decât în sudul Italiei, unde ENEL fixează prețul pentru toate intervalele orare. (64). |
| --- | --- |

(167)

Două întreprinderi furnizoare de energie electrică, ENEL și E.ON, dețin împreună o cotă de piață echivalentă cu 95 % din livrările de energie electrică din Sardinia (aproximativ 58 % pentru E.ON și 42 % pentru ENEL). Potrivit Anchetei privind sectorul energetic (62), Sardinia poate fi clasificată în termeni de concurență ca duopol, cu dominație colectivă. În această regiune, concentrarea pe piață este ridicată, deși nu cea mai ridicată din Italia (63). Întrucât cei doi furnizori controlează practic toate centralele cu randament mediu sau de vârf, E.ON și ENEL stabilesc prețul pentru majoritatea intervalelor orare. Cu toate acestea, situația pare mai puțin critică în Sardinia decât în sudul Italiei, unde ENEL fixează prețul pentru toate intervalele orare. (64).

| (168) | Prețurile cu ridicata la energia electrică în Italia se numără printre cele mai ridicate din Europa (65), iar prețurile practicate în Sardinia, printre cele mai ridicate din Italia. În 2007, prețul mediu național (PUN) era de 70,99 EUR/MWh, în timp ce prețul mediu în Sardinia era de 75 EUR/MWh față de 80 EUR/MWh în 2006 (66). Tendința crescătoare a prețului mediu regional din Sardinia s-a afirmat în 2008 și în 2009. În primul trimestru al anului 2009, tarifele în Sardinia au rămas în mod constant peste media națională (cu un preț mediu de 106,60 EUR/MWh în comparație cu un preț mediu național de 60,50 EUR/MWh). |
| --- | --- |

(168)

Prețurile cu ridicata la energia electrică în Italia se numără printre cele mai ridicate din Europa (65), iar prețurile practicate în Sardinia, printre cele mai ridicate din Italia. În 2007, prețul mediu național (PUN) era de 70,99 EUR/MWh, în timp ce prețul mediu în Sardinia era de 75 EUR/MWh față de 80 EUR/MWh în 2006 (66). Tendința crescătoare a prețului mediu regional din Sardinia s-a afirmat în 2008 și în 2009. În primul trimestru al anului 2009, tarifele în Sardinia au rămas în mod constant peste media națională (cu un preț mediu de 106,60 EUR/MWh în comparație cu un preț mediu național de 60,50 EUR/MWh).

| (169) | Prețurile plătite în Sardinia de beneficiarii tarifelor din 2004/2005 în baza unor contracte bilaterale au variat între 60 EUR și 65 EUR/MWh. Nu a fost posibilă compararea acelor prețuri cu cele înregistrate pe peninsulă, întrucât Comisia nu deține datele relevante (despre care Italia a susținut că nu le poate furniza – a se vedea considerentul 92 de mai sus). Cu toate acestea, pe baza analizei de mai sus a tendinței generale a prețurilor, care poate reprezenta în mare măsură tendințele prețurilor din contractele bilaterale, pare posibil să se preconizeze că, în perioada analizată, întreprinderile mari consumatoare de energie din Sardinia au plătit un preț mai ridicat decât în peninsulă. |
| --- | --- |

(169)

Prețurile plătite în Sardinia de beneficiarii tarifelor din 2004/2005 în baza unor contracte bilaterale au variat între 60 EUR și 65 EUR/MWh. Nu a fost posibilă compararea acelor prețuri cu cele înregistrate pe peninsulă, întrucât Comisia nu deține datele relevante (despre care Italia a susținut că nu le poate furniza – a se vedea considerentul 92 de mai sus). Cu toate acestea, pe baza analizei de mai sus a tendinței generale a prețurilor, care poate reprezenta în mare măsură tendințele prețurilor din contractele bilaterale, pare posibil să se preconizeze că, în perioada analizată, întreprinderile mari consumatoare de energie din Sardinia au plătit un preț mai ridicat decât în peninsulă.

| (170) | În concluzie, piața energiei electrice din Sardinia prezintă o combinație de probleme, inclusiv prețuri ridicate, o concentrare puternică a pieței, puterea de piață a operatorilor dominanți, supra-capacitatea de producție pe segmentul de costuri ridicate, ineficiența relativă a centralelor electrice învechite moral, absența accesului la gaze naturale și lipsa interconexiunii. Aceste probleme se pot traduce prin prețuri la energia electrică mai ridicate pentru utilizatorii finali, inclusiv pentru cei mai mari consumatori de energie. |
| --- | --- |

(170)

În concluzie, piața energiei electrice din Sardinia prezintă o combinație de probleme, inclusiv prețuri ridicate, o concentrare puternică a pieței, puterea de piață a operatorilor dominanți, supra-capacitatea de producție pe segmentul de costuri ridicate, ineficiența relativă a centralelor electrice învechite moral, absența accesului la gaze naturale și lipsa interconexiunii. Aceste probleme se pot traduce prin prețuri la energia electrică mai ridicate pentru utilizatorii finali, inclusiv pentru cei mai mari consumatori de energie.

6.1.2.   Prezența sau absența unui handicap regional

| (171) | În primul rând, este necesar să se determine dacă aceste probleme reprezintă un handicap regional, și anume dacă afectează grav dezvoltarea economică a Sardiniei. În cazul C 34/02, Comisia nu a recunoscut absența interconexiunii energetice drept handicap (67). Dacă este adevărat că IMM-urile sunt mai puțin afectate decât industriile importante, mari consumatoare de energie electrică, de prețurile ridicate la energia electrică, interesele unui singur sector nu pot fi, cu toate acestea, asimilate în mod automat intereselor unei întregi regiuni. Comisia consideră că Italia nu a prezentat dovezi suficiente care să confirme presupusul handicap regional care rezultă din situația pieței energiei electrice din Sardinia. |
| --- | --- |

(171)

În primul rând, este necesar să se determine dacă aceste probleme reprezintă un handicap regional, și anume dacă afectează grav dezvoltarea economică a Sardiniei. În cazul C 34/02, Comisia nu a recunoscut absența interconexiunii energetice drept handicap (67). Dacă este adevărat că IMM-urile sunt mai puțin afectate decât industriile importante, mari consumatoare de energie electrică, de prețurile ridicate la energia electrică, interesele unui singur sector nu pot fi, cu toate acestea, asimilate în mod automat intereselor unei întregi regiuni. Comisia consideră că Italia nu a prezentat dovezi suficiente care să confirme presupusul handicap regional care rezultă din situația pieței energiei electrice din Sardinia.

| (172) | Chiar presupunând că s-ar putea considera că a existat, într-adevăr, un handicap regional, trebuie să fie îndeplinite criteriile specificate în Orientările privind ajutoarele de stat regionale. În consecință, Comisia a examinat dacă aceste teste sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(172)

Chiar presupunând că s-ar putea considera că a existat, într-adevăr, un handicap regional, trebuie să fie îndeplinite criteriile specificate în Orientările privind ajutoarele de stat regionale. În consecință, Comisia a examinat dacă aceste teste sunt îndeplinite.

6.1.3.   Contribuția la dezvoltarea regională

| (173) | Ajutorul trebuie să contribuie în mod durabil la dezvoltarea regională și să fie proporțional cu handicapurile pe care încearcă să le diminueze. Ajutoarele de exploatare destinate unei regiuni asistate nu pot fi autorizate din cauza dificultăților cu care se confruntă un singur sector, însă trebuie dovedit faptul că au o contribuție importantă la dezvoltarea regională. În cazul de față, este puțin probabil. Chiar dacă s-ar admite faptul că menținerea pe insulă a unor instalații de producție industrială ar contribui la ocuparea forței de muncă și la menținerea unei baze locale de producție pe insulă, efectele nu ar fi de durată. Dacă prețurile ridicate la energia electrică sunt o problemă structurală în Sardinia, după cum susține Italia, dificultățile întâmpinate de industriile mari consumatoare de energie vor reapărea imediat ce tarifele preferențiale sunt eliminate. |
| --- | --- |

(173)

Ajutorul trebuie să contribuie în mod durabil la dezvoltarea regională și să fie proporțional cu handicapurile pe care încearcă să le diminueze. Ajutoarele de exploatare destinate unei regiuni asistate nu pot fi autorizate din cauza dificultăților cu care se confruntă un singur sector, însă trebuie dovedit faptul că au o contribuție importantă la dezvoltarea regională. În cazul de față, este puțin probabil. Chiar dacă s-ar admite faptul că menținerea pe insulă a unor instalații de producție industrială ar contribui la ocuparea forței de muncă și la menținerea unei baze locale de producție pe insulă, efectele nu ar fi de durată. Dacă prețurile ridicate la energia electrică sunt o problemă structurală în Sardinia, după cum susține Italia, dificultățile întâmpinate de industriile mari consumatoare de energie vor reapărea imediat ce tarifele preferențiale sunt eliminate.

| (174) | Autoritățile italiene prezintă tarifele ca o măsură temporară, destinată să dureze doar până la finalizarea, în 2010, a proiectelor de infrastructură în curs în legătură cu generarea de energie și interconexiunea (conducta GALSI și cablul submarin SAPEI) (68). Potrivit Italiei, o mai bună interconexiune va reduce prețurile percepute acestor societăți. Comisia consideră că, deși noua infrastructură poate reduce sau echilibra diferențele de preț dintre Sardinia și peninsulă, pare destul de improbabil ca astfel de proiecte să poată înjumătăți prețurile la energia electrică, pentru a le aduce la presupusele niveluri necesare pentru consolidarea rentabilității acestor activități industriale pe termen lung. |
| --- | --- |

(174)

Autoritățile italiene prezintă tarifele ca o măsură temporară, destinată să dureze doar până la finalizarea, în 2010, a proiectelor de infrastructură în curs în legătură cu generarea de energie și interconexiunea (conducta GALSI și cablul submarin SAPEI) (68). Potrivit Italiei, o mai bună interconexiune va reduce prețurile percepute acestor societăți. Comisia consideră că, deși noua infrastructură poate reduce sau echilibra diferențele de preț dintre Sardinia și peninsulă, pare destul de improbabil ca astfel de proiecte să poată înjumătăți prețurile la energia electrică, pentru a le aduce la presupusele niveluri necesare pentru consolidarea rentabilității acestor activități industriale pe termen lung.

| (175) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că existența unei contribuții din partea statului vizând reducerea costurilor la energia electrică pentru marii consumatori nu încurajează furnizorii de energie electrică să reducă prețurile pentru a evita pierderea celor mai importanți clienți și nu împiedică deteriorarea structurii costurilor. Subvenția consolidează mai curând motivarea furnizorilor de energie electrică de a-și exploata puterea de piață. În consecință, chiar dacă este adevărat că, ținând seama de supra-capacitatea existentă, societățile mari consumatoare de energie ar fi capabile, în mod normal, să obțină un preț competitiv dacă nu ar fi puterea de piață a furnizorilor de energie electrică (care, potrivit beneficiarilor și Alcoa, au interesul de a menține prețurile ridicate), Comisia consideră că tariful preferențial nu este instrumentul adecvat pentru restrângerea acestei puteri de piață. |
| --- | --- |

(175)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că existența unei contribuții din partea statului vizând reducerea costurilor la energia electrică pentru marii consumatori nu încurajează furnizorii de energie electrică să reducă prețurile pentru a evita pierderea celor mai importanți clienți și nu împiedică deteriorarea structurii costurilor. Subvenția consolidează mai curând motivarea furnizorilor de energie electrică de a-și exploata puterea de piață. În consecință, chiar dacă este adevărat că, ținând seama de supra-capacitatea existentă, societățile mari consumatoare de energie ar fi capabile, în mod normal, să obțină un preț competitiv dacă nu ar fi puterea de piață a furnizorilor de energie electrică (care, potrivit beneficiarilor și Alcoa, au interesul de a menține prețurile ridicate), Comisia consideră că tariful preferențial nu este instrumentul adecvat pentru restrângerea acestei puteri de piață.

6.1.4.   Proporționalitate

| (176) | Subvenția acordată beneficiarilor tarifelor nu este calculată în așa fel încât să compenseze diferența regională (și anume, diferențialul dintre prețurile la energia electrică din peninsulă și prețurile din Sardinia pentru aceeași categorie de consumatori), ci vizează mai curând alinierea prețurilor din Sardinia la cele plătite de concurenții beneficiarilor din UE. Prețurile stabilite pentru beneficiarii din Sardinia sunt deosebit de scăzute, și cu siguranță inferioare prețurilor din peninsulă, care sunt printre cele mai ridicate din UE. Prin urmare, tarifele nu sunt proporționale cu handicapul regional pe care se presupune că urmăresc să îl diminueze. |
| --- | --- |

(176)

Subvenția acordată beneficiarilor tarifelor nu este calculată în așa fel încât să compenseze diferența regională (și anume, diferențialul dintre prețurile la energia electrică din peninsulă și prețurile din Sardinia pentru aceeași categorie de consumatori), ci vizează mai curând alinierea prețurilor din Sardinia la cele plătite de concurenții beneficiarilor din UE. Prețurile stabilite pentru beneficiarii din Sardinia sunt deosebit de scăzute, și cu siguranță inferioare prețurilor din peninsulă, care sunt printre cele mai ridicate din UE. Prin urmare, tarifele nu sunt proporționale cu handicapul regional pe care se presupune că urmăresc să îl diminueze.

| (177) | Metoda aleasă pentru calculul cuantumului subvenției sugerează că măsura urmărește mai curând un obiectiv de politică industrială decât un obiectiv regional. Într-adevăr, dimensiunea de politică industrială a tarifelor a fost subliniată în repetate rânduri de Italia în scrisorile sale. |
| --- | --- |

(177)

Metoda aleasă pentru calculul cuantumului subvenției sugerează că măsura urmărește mai curând un obiectiv de politică industrială decât un obiectiv regional. Într-adevăr, dimensiunea de politică industrială a tarifelor a fost subliniată în repetate rânduri de Italia în scrisorile sale.

6.1.5.   Caracter degresiv

| (178) | Ajutorul regional de exploatare trebuie redus progresiv (punctul 4.17 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale). Întrucât mecanismele de actualizare a tarifelor pentru 2004 și 2005 sunt diferite, acestea au fost evaluate separat. |
| --- | --- |

(178)

Ajutorul regional de exploatare trebuie redus progresiv (punctul 4.17 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale). Întrucât mecanismele de actualizare a tarifelor pentru 2004 și 2005 sunt diferite, acestea au fost evaluate separat.

| (179) | Tarifele pentru 2004 se indexează pe baza variațiilor prețurilor la combustibil și pot doar să crească sau să rămână neschimbate. Potrivit Italiei, aceasta asigură că ajutorul este redus progresiv. Comisia consideră că cerința privind caracterul degresiv poate fi considerată îndeplinită doar dacă se garantează că plățile compensatorii – care sunt egale cu cuantumul efectiv al ajutorului – vor scădea în timp. Nu este suficient ca tariful să crească în timp, întrucât un tarif ridicat poate reprezenta, totuși, un volum mai mare de ajutor dacă, între timp, prețurile percepute utilizatorilor finali de pe piața în cauză au crescut mai repede decât tariful. Metoda italiană nu oferă nicio garanție în această privință (69). |
| --- | --- |

(179)

Tarifele pentru 2004 se indexează pe baza variațiilor prețurilor la combustibil și pot doar să crească sau să rămână neschimbate. Potrivit Italiei, aceasta asigură că ajutorul este redus progresiv. Comisia consideră că cerința privind caracterul degresiv poate fi considerată îndeplinită doar dacă se garantează că plățile compensatorii – care sunt egale cu cuantumul efectiv al ajutorului – vor scădea în timp. Nu este suficient ca tariful să crească în timp, întrucât un tarif ridicat poate reprezenta, totuși, un volum mai mare de ajutor dacă, între timp, prețurile percepute utilizatorilor finali de pe piața în cauză au crescut mai repede decât tariful. Metoda italiană nu oferă nicio garanție în această privință (69).

| (180) | În ceea ce privește tarifele pentru 2005, Comisia a evaluat mecanismul de indexare introdus prin articolul 11 alineatul (13) din Legea nr. 80/2005, astfel cum a fost interpretat de AEEG în decizia 217/05 (a se vedea considerentul 33). Conform normelor de punere în aplicare prevăzute de AEEG, tariful trebuie să crească anual cu un procent care să reflecte tendințele prețurilor la energia electrică din UE, însă creșterea nu poate depăși 4 %. Potrivit Italiei, acest mecanism asigură reducerea progresivă. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește tarifele pentru 2005, Comisia a evaluat mecanismul de indexare introdus prin articolul 11 alineatul (13) din Legea nr. 80/2005, astfel cum a fost interpretat de AEEG în decizia 217/05 (a se vedea considerentul 33). Conform normelor de punere în aplicare prevăzute de AEEG, tariful trebuie să crească anual cu un procent care să reflecte tendințele prețurilor la energia electrică din UE, însă creșterea nu poate depăși 4 %. Potrivit Italiei, acest mecanism asigură reducerea progresivă.

| (181) | Cu toate acestea, Comisia este de părere că, faptul că tariful nominal este supus unei creșteri anuale destul de limitate nu înseamnă că valoarea netă a ajutorului – măsurată de plățile compensatorii – va scădea în timp. |
| --- | --- |

(181)

Cu toate acestea, Comisia este de părere că, faptul că tariful nominal este supus unei creșteri anuale destul de limitate nu înseamnă că valoarea netă a ajutorului – măsurată de plățile compensatorii – va scădea în timp.

| (182) | Dacă se acceptă că tendințele prețurilor de la bursele de energie pot fi considerate în mare parte ca reprezentând modificările prețurilor din contractele bilaterale, astfel cum a sugerat Italia, tarifele pentru 2005 ar descrește doar în cazul unei căderi a prețurilor medii în UE (întrucât tarifele nu pot descrește, ci doar crește). În toate celelalte cazuri, tarifele ar conferi un avantaj crescător (70). Întrucât, din 2004 până cel puțin în 2007, prețurile medii la energia electrică în UE au înregistrat o puternică tendință de creștere (crescând cu peste 4 % anual), elementul de ajutor conținut în tarifele pentru 2005 ar fi crescut în timp. |
| --- | --- |

(182)

Dacă se acceptă că tendințele prețurilor de la bursele de energie pot fi considerate în mare parte ca reprezentând modificările prețurilor din contractele bilaterale, astfel cum a sugerat Italia, tarifele pentru 2005 ar descrește doar în cazul unei căderi a prețurilor medii în UE (întrucât tarifele nu pot descrește, ci doar crește). În toate celelalte cazuri, tarifele ar conferi un avantaj crescător (70). Întrucât, din 2004 până cel puțin în 2007, prețurile medii la energia electrică în UE au înregistrat o puternică tendință de creștere (crescând cu peste 4 % anual), elementul de ajutor conținut în tarifele pentru 2005 ar fi crescut în timp.

| (183) | Italia invocă, de asemenea, faptul că, în realitate, contractele bilaterale sunt mai puțin predispuse la creșteri de prețuri decât prețurile la bursele de energie și că, prin urmare, tarifele pentru 2005 sunt, de facto, degresive. Comisia subliniază că metoda de indexare prezentată spre evaluare este bazată pe variațiile prețurilor de pe bursele de energie și că Italia nu a prezentat date privind evoluția prețurilor din contractele bilaterale. Prin urmare, declarația Italiei nu este suficient de întemeiată. |
| --- | --- |

(183)

Italia invocă, de asemenea, faptul că, în realitate, contractele bilaterale sunt mai puțin predispuse la creșteri de prețuri decât prețurile la bursele de energie și că, prin urmare, tarifele pentru 2005 sunt, de facto, degresive. Comisia subliniază că metoda de indexare prezentată spre evaluare este bazată pe variațiile prețurilor de pe bursele de energie și că Italia nu a prezentat date privind evoluția prețurilor din contractele bilaterale. Prin urmare, declarația Italiei nu este suficient de întemeiată.

| (184) | De fapt, informațiile limitate de care dispune Comisia demonstrează contrariul, și anume, că prețurile contractelor bilaterale au crescut semnificativ în Sardinia (a se vedea, de exemplu, declarația Eurallumina potrivit căreia, în 2005/2006, aceasta a plătit un preț de 80 EUR/MWh pe piața liberă, de la 65 EUR/MWh în 2004). În aceste condiții, dacă tarifele ar fi fost puse în aplicare, plățile compensatorii ar fi crescut în timp. |
| --- | --- |

(184)

De fapt, informațiile limitate de care dispune Comisia demonstrează contrariul, și anume, că prețurile contractelor bilaterale au crescut semnificativ în Sardinia (a se vedea, de exemplu, declarația Eurallumina potrivit căreia, în 2005/2006, aceasta a plătit un preț de 80 EUR/MWh pe piața liberă, de la 65 EUR/MWh în 2004). În aceste condiții, dacă tarifele ar fi fost puse în aplicare, plățile compensatorii ar fi crescut în timp.

| (185) | Prin urmare, nici tarifele pentru 2004, nici cele pentru 2005 nu îndeplinesc cerința privind caracterul degresiv. |
| --- | --- |

(185)

Prin urmare, nici tarifele pentru 2004, nici cele pentru 2005 nu îndeplinesc cerința privind caracterul degresiv.

6.1.6.   Concluzii privind compatibilitatea măsurii în calitate de ajutor regional

| (186) | Comisia concluzionează că tarifele în cauză nu pot fi considerate compatibile ca ajutor regional în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale din 1998. Întrucât Sardinia a încetat să mai fie asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) începând cu luna decembrie 2006, nu este necesar să se examineze compatibilitatea ajutorului în lumina Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru 2007-2013. |
| --- | --- |

(186)

Comisia concluzionează că tarifele în cauză nu pot fi considerate compatibile ca ajutor regional în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale din 1998. Întrucât Sardinia a încetat să mai fie asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) începând cu luna decembrie 2006, nu este necesar să se examineze compatibilitatea ajutorului în lumina Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru 2007-2013.

| (187) | Comisia a adoptat o poziție negativă similară în 2005 cu privire la o măsură menită să diminueze costurile energetice ale Eurallumina în Sardinia. Comisia a considerat că măsura contestată, care a luat forma unei scutiri de la plata accizelor la uleiuri grele, nu a putut fi autorizată în baza Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale (71). |
| --- | --- |

(187)

Comisia a adoptat o poziție negativă similară în 2005 cu privire la o măsură menită să diminueze costurile energetice ale Eurallumina în Sardinia. Comisia a considerat că măsura contestată, care a luat forma unei scutiri de la plata accizelor la uleiuri grele, nu a putut fi autorizată în baza Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale (71).

6.2.   Alte considerente relevante pentru compatibilitate

| (188) | Italia și întreprinderile în cauză au susținut că schemele vizează remedierea deficiențelor piețelor de energie electrică, ce nu oferă încă prețuri competitive. Potrivit acestora, prețurile la energia electrică pun în pericol competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie electrică. Ajutorul are un efect de stimulare, conform declarațiilor lor, în sensul că, în absența lui, societățile și-ar înceta activitatea. |
| --- | --- |

(188)

Italia și întreprinderile în cauză au susținut că schemele vizează remedierea deficiențelor piețelor de energie electrică, ce nu oferă încă prețuri competitive. Potrivit acestora, prețurile la energia electrică pun în pericol competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie electrică. Ajutorul are un efect de stimulare, conform declarațiilor lor, în sensul că, în absența lui, societățile și-ar înceta activitatea.

| (189) | Comisia consideră drept imposibilă acceptarea faptului că ajutorul de exploatare pentru câteva societăți industriale este un răspuns adecvat dat absenței concurenței pe piața locală a energiei electrice, care afectează toți utilizatorii de energie electrică. |
| --- | --- |

(189)

Comisia consideră drept imposibilă acceptarea faptului că ajutorul de exploatare pentru câteva societăți industriale este un răspuns adecvat dat absenței concurenței pe piața locală a energiei electrice, care afectează toți utilizatorii de energie electrică.

| (190) | De asemenea, este pus la îndoială și faptul că ajutorul este un mod adecvat și proporțional de prevenire a relocalizării în afara UE. Nu există precedent în deciziile Comisiei sau în hotărârile tribunalelor Uniunii pentru acceptarea acestui argument drept justificare a acordării ajutorului de stat. Deciziile privind relocalizarea integrală sau parțială a producției fac parte din strategia economică a societății, iar Comisia nu a susținut niciodată că acestea reprezintă o disfuncționalitate de piață. În cauzele Terni (72) și Alcoa (73), Comisia și-a exprimat rezerva cu privire la argumente similare care leagă măsurile de ajutor de obiectivul prevenirii relocalizării industriei în afara UE. |
| --- | --- |

(190)

De asemenea, este pus la îndoială și faptul că ajutorul este un mod adecvat și proporțional de prevenire a relocalizării în afara UE. Nu există precedent în deciziile Comisiei sau în hotărârile tribunalelor Uniunii pentru acceptarea acestui argument drept justificare a acordării ajutorului de stat. Deciziile privind relocalizarea integrală sau parțială a producției fac parte din strategia economică a societății, iar Comisia nu a susținut niciodată că acestea reprezintă o disfuncționalitate de piață. În cauzele Terni (72) și Alcoa (73), Comisia și-a exprimat rezerva cu privire la argumente similare care leagă măsurile de ajutor de obiectivul prevenirii relocalizării industriei în afara UE.

| (191) | De asemenea, este important de menționat că niciuna dintre concluziile organismelor specializate precum Grupul la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu (74), citate în cursul procedurii, nu sugerează necesitatea acordării unui ajutor de stat special pentru abordarea problemelor de competitivitate ridicate de prețurile mari la energia electrică, însă, în schimb, apără necesitatea unei conformități depline cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat (75). |
| --- | --- |

(191)

De asemenea, este important de menționat că niciuna dintre concluziile organismelor specializate precum Grupul la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu (74), citate în cursul procedurii, nu sugerează necesitatea acordării unui ajutor de stat special pentru abordarea problemelor de competitivitate ridicate de prețurile mari la energia electrică, însă, în schimb, apără necesitatea unei conformități depline cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat (75).

| (192) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că tarifele disputate pentru 2004 și 2005 nu îndeplinesc condițiile pentru niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE. Scutirile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu sunt aplicabile, întrucât ajutorul nu are caracter social, nu este destinat să compenseze daune cauzate de catastrofe naturale sau evenimente excepționale și nu a fost acordat pentru a compensa dezavantaje economice cauzate de divizarea Germaniei. Nici derogările de la articolul 107 alineatul (3) literele (b) și (d) din TFUE nu se aplică, deoarece măsura nu are ca scop promovarea realizării unui proiect important de interes european comun, remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru sau promovarea culturii și conservării patrimoniului. În ceea ce privește derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, analiza realizată mai sus la considerentele 160-187 demonstrează că ajutorul nu poate fi autorizat drept ajutor vizând să favorizeze dezvoltarea economică a unei regiuni cu un nivel de trai anormal de scăzut sau în care se înregistrează o stare gravă de subocupare a forței de muncă. În ceea ce privește articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ajutorul de exploatare nu îndeplinește, în principiu, condițiile pentru această derogare, astfel cum se indică la considerentele 155-158, iar Comisia nu a putut identifica nicio condiție specifică pentru a justifica acordarea unui ajutor în acest caz. |
| --- | --- |

(192)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că tarifele disputate pentru 2004 și 2005 nu îndeplinesc condițiile pentru niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE. Scutirile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu sunt aplicabile, întrucât ajutorul nu are caracter social, nu este destinat să compenseze daune cauzate de catastrofe naturale sau evenimente excepționale și nu a fost acordat pentru a compensa dezavantaje economice cauzate de divizarea Germaniei. Nici derogările de la articolul 107 alineatul (3) literele (b) și (d) din TFUE nu se aplică, deoarece măsura nu are ca scop promovarea realizării unui proiect important de interes european comun, remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru sau promovarea culturii și conservării patrimoniului. În ceea ce privește derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, analiza realizată mai sus la considerentele 160-187 demonstrează că ajutorul nu poate fi autorizat drept ajutor vizând să favorizeze dezvoltarea economică a unei regiuni cu un nivel de trai anormal de scăzut sau în care se înregistrează o stare gravă de subocupare a forței de muncă. În ceea ce privește articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ajutorul de exploatare nu îndeplinește, în principiu, condițiile pentru această derogare, astfel cum se indică la considerentele 155-158, iar Comisia nu a putut identifica nicio condiție specifică pentru a justifica acordarea unui ajutor în acest caz.

| (193) | Prin urmare, Comisia consideră că atât tariful pentru 2004, cât și cel pentru 2005, sunt incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(193)

Prin urmare, Comisia consideră că atât tariful pentru 2004, cât și cel pentru 2005, sunt incompatibile cu piața internă.

| (194) | Având în vedere această concluzie, Comisia nu trebuie să examineze posibilul efect cumulativ al noului ajutor și al ajutorului incompatibil anterior la care se face referire la considerentul 31 în lumina hotărârii Deggendorf. |
| --- | --- |

(194)

Având în vedere această concluzie, Comisia nu trebuie să examineze posibilul efect cumulativ al noului ajutor și al ajutorului incompatibil anterior la care se face referire la considerentul 31 în lumina hotărârii Deggendorf.

7.   RECUPERARE

| (195) | Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul nr. 659/1999 subliniază că, în cazul unui ajutor ilegal, incompatibil cu piața internă, este necesară restabilirea unei concurențe efective, exceptând cazul în care această recuperare contravine unui principiu general de drept comunitar. |
| --- | --- |

(195)

Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul nr. 659/1999 subliniază că, în cazul unui ajutor ilegal, incompatibil cu piața internă, este necesară restabilirea unei concurențe efective, exceptând cazul în care această recuperare contravine unui principiu general de drept comunitar.

| (196) | În speță, doar tarifele pentru 2004 (cazul C 38/A/04) fac obiectul recuperării, întrucât tarifele pentru 2005 (cazul C 13/06) nu au fost puse în aplicare. |
| --- | --- |

(196)

În speță, doar tarifele pentru 2004 (cazul C 38/A/04) fac obiectul recuperării, întrucât tarifele pentru 2005 (cazul C 13/06) nu au fost puse în aplicare.

7.1.   Așteptări legitime și alte principii generale de drept comunitar care ar putea împiedica recuperarea

| (197) | În temeiul jurisprudenței constante, dacă ajutorul a fost acordat fără a fi notificat în prealabil în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, beneficiarul ajutorului nu se poate aștepta în mod legitim ca ajutorul să fie legal (76). O întreprindere diligentă ar trebui să poată stabili dacă procedura de notificare a fost respectată și dacă ajutorul este legal. |
| --- | --- |

(197)

În temeiul jurisprudenței constante, dacă ajutorul a fost acordat fără a fi notificat în prealabil în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, beneficiarul ajutorului nu se poate aștepta în mod legitim ca ajutorul să fie legal (76). O întreprindere diligentă ar trebui să poată stabili dacă procedura de notificare a fost respectată și dacă ajutorul este legal.

| (198) | Cu toate acestea, beneficiarul unui ajutor ilegal are posibilitatea de a invoca circumstanțe excepționale pe baza cărora a considerat în mod legitim ajutorul ca fiind legal, opunându-se, prin urmare, rambursării acestuia (77). |
| --- | --- |

(198)

Cu toate acestea, beneficiarul unui ajutor ilegal are posibilitatea de a invoca circumstanțe excepționale pe baza cărora a considerat în mod legitim ajutorul ca fiind legal, opunându-se, prin urmare, rambursării acestuia (77).

| (199) | Beneficiarii tarifelor pentru 2004 nu au prezentat documente în această privință, iar Comisia nu a identificat nicio condiție excepțională care să fi determinat beneficiarii să aibă așteptări legitime. Mai precis, nicio așteptare potrivit căreia tarifele nu ar constitui ajutor de stat nu ar fi putut rezulta în urma deciziei Alumix din 1996. Astfel cum se indică în decizia de inițiere din 2004 (a se vedea considerentul 37) tariful care a servit drept model pentru tarifele pentru 2004 nu a fost măsura Alumix inițială, considerată de Comisie a nu constitui ajutor în 1996, ci o măsură întru totul nouă, care a fost modificată considerabil (în special în ceea ce privește mecanismul său de finanțare) (78) și prelungită în timp de autoritățile italiene. În această situație, un beneficiar prudent ar fi trebuit să verifice inițial legalitatea noii măsuri. |
| --- | --- |

(199)

Beneficiarii tarifelor pentru 2004 nu au prezentat documente în această privință, iar Comisia nu a identificat nicio condiție excepțională care să fi determinat beneficiarii să aibă așteptări legitime. Mai precis, nicio așteptare potrivit căreia tarifele nu ar constitui ajutor de stat nu ar fi putut rezulta în urma deciziei Alumix din 1996. Astfel cum se indică în decizia de inițiere din 2004 (a se vedea considerentul 37) tariful care a servit drept model pentru tarifele pentru 2004 nu a fost măsura Alumix inițială, considerată de Comisie a nu constitui ajutor în 1996, ci o măsură întru totul nouă, care a fost modificată considerabil (în special în ceea ce privește mecanismul său de finanțare) (78) și prelungită în timp de autoritățile italiene. În această situație, un beneficiar prudent ar fi trebuit să verifice inițial legalitatea noii măsuri.

| (200) | Comisia consideră, de asemenea, că recuperarea nu ar încălca niciun alt principiu general de drept comunitar. |
| --- | --- |

(200)

Comisia consideră, de asemenea, că recuperarea nu ar încălca niciun alt principiu general de drept comunitar.

7.2.   Valoarea sumelor de recuperat

| (201) | Toate ajutoarele incompatibile primite de Portovesme, ILA și Eurallumina în temeiul articolului 1 din Decretul din 2004 trebuie recuperate, împreună cu dobânda, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului privind normele de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (79). |
| --- | --- |

(201)

Toate ajutoarele incompatibile primite de Portovesme, ILA și Eurallumina în temeiul articolului 1 din Decretul din 2004 trebuie recuperate, împreună cu dobânda, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului privind normele de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (79).

| (202) | Obiectivul recuperării constă în restabilirea poziției concurențiale ocupate de beneficiari înainte de acordarea ajutorului incompatibil prin eliminarea avantajului necuvenit conferit de acesta. În cazul de față, avantajul conferit este egal cu diferența dintre tariful preferențial și prețul la energia electrică pe care l-ar fi plătit beneficiarii pe piață în absența tarifelor contestate. |
| --- | --- |

(202)

Obiectivul recuperării constă în restabilirea poziției concurențiale ocupate de beneficiari înainte de acordarea ajutorului incompatibil prin eliminarea avantajului necuvenit conferit de acesta. În cazul de față, avantajul conferit este egal cu diferența dintre tariful preferențial și prețul la energia electrică pe care l-ar fi plătit beneficiarii pe piață în absența tarifelor contestate.

| (203) | Toate societățile în cauză achiziționau energie electrică pe bază de contracte bilaterale în momentul introducerii tarifelor. Statul a intervenit pentru a subvenționa prețul stabilit prin contract prin plăți compensatorii. Sumele de recuperat sunt, prin urmare, egale cu plățile compensatorii primite de beneficiari în perioada în cauză (a se vedea considerentul 30). |
| --- | --- |

(203)

Toate societățile în cauză achiziționau energie electrică pe bază de contracte bilaterale în momentul introducerii tarifelor. Statul a intervenit pentru a subvenționa prețul stabilit prin contract prin plăți compensatorii. Sumele de recuperat sunt, prin urmare, egale cu plățile compensatorii primite de beneficiari în perioada în cauză (a se vedea considerentul 30).

8.   CONCLUZIE

Comisia constată că atât tarifele pentru 2004, cât și cele pentru 2005 constituie ajutor de exploatare care nu este eligibil pentru niciuna dintre derogările de la interdicția generală de a acorda ajutoare de stat în temeiul Tratatului CE și este, prin urmare, incompatibil cu piața internă.

În cazul tarifelor pentru 2004, puse în aplicare în mod ilegal, prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, toate plățile ajutoarelor neacordate trebuie anulate, iar ajutoarele deja acordate trebuie recuperate. Cuantumul de recuperat corespunde sumei tuturor plăților compensatorii plătite întreprinderilor Portovesme, ILA și Eurallumina prin Fondul de compensare.

Tarifele pentru 2005 notificate corespunzător de Italia, astfel cum se prevede la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, nu trebuie aplicate.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat pe care Italia plănuiește să îl acorde în favoarea Portovesme Srl, Eurallumina SpA, ILA SpA și Syndial SpA în temeiul articolului 11 alineatul (12) din Decretul-lege nr. 35 din 14 martie 2005, devenit Legea nr. 80/2005 din 14 mai 2005, este incompatibil cu piața internă.

(2)   Ajutorul în cauză nu poate fi, în consecință, acordat.

Articolul 2

Ajutorul de stat acordat ilegal de Italia prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, pe baza articolului 1 din Decretul președintelui Consiliului de Miniștri din 6 februarie 2004, în valoare de 12 845 892,82 EUR pentru Portovesme Srl, 5 208 152,05 EUR pentru Eurallumina SpA și 291 120,27 EUR pentru ILA SpA, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 3

(1)   Italia recuperează de la beneficiari ajutorul la care se face referire la articolul 2.

(2)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării efective a acestora.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

(4)   Italia anulează toate plățile viitoare ale ajutorului la care se face referire la articolul 2, începând cu data adoptării prezentei decizii.

Articolul 4

(1)   Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 2 este imediată și efectivă.

(2)   Italia asigură aplicarea prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 5

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Italia pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (suma principală și dobânda) care urmează a fi recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (suma principală și dobânda) care urmează a fi recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja luate și planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja luate și planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să restituie ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să restituie ajutorul.

(2)   Italia informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 2. La solicitarea Comisiei, Italia pune la dispoziție fără întârziere informații privind măsurile deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii. Italia furnizează, de asemenea, informații detaliate privind cuantumul ajutorului și dobânzile deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 23 februarie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 30, 5.2.2005, p. 7-10 și JO C 145, 21.6.2006, p. 8.

1

(2)  JO C 30, 5.2.2005, p. 7.

2

(3)  Decizia Comisiei 2010/460/CE din 19 noiembrie 2009 privind ajutoarele de stat C 38/A/04 (ex NN 58/04) și C 36/B/06 (ex NN 38/06) puse în aplicare de către Italia pentru Alcoa Transformazioni (JO L 227, 28.8.2010, p. 62).

3

(4)  JO C 145, 21.6.2006, p. 8.

4

(5)  Pentru uzinele sale din Portoscuso și San Gavino.

5

(6)  Alumina este o materie primă intermediară, obținută din bauxită, folosită pentru topirea aluminiului. O mare parte din producția Eurallumina deservește instalațiile de topire din apropiere ale Alcoa.

6

(7)  Mecanismul tarifar este descris la articolul 73 din normele consolidate de furnizare a serviciilor de transmitere, distribuție, măsurare și vânzare a energiei electrice pentru perioada de reglementare 2004-2007 (Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007). Prezentul document este elaborat și actualizat periodic de AEEG.

7

Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007

(8)  Fondul de compensare este un organism public instituit prin Decretul legislativ nr. 98 din 26 ianuarie 1948; acesta acționează în baza dispozițiilor AEEG și printre activitățile sale se numără gestionarea fluxurilor financiare asociate tarifelor preferențiale la energia electrică (colectarea contribuțiilor și plăților de la beneficiarii finali).

8

(9)  Beneficiarii puteau, de asemenea, rezilia contractele de aprovizionare existente și discuta direct cu Cumpărătorul unic (Acquirente unico), un organism de stat responsabil cu centralizarea cererilor consumatorilor care doresc să se aprovizioneze de la acesta și care furnizează energie electrică în numele lor pe piața cu ridicata a energiei electrice la cel mai bun preț posibil. Dacă un beneficiar al plăților compensatorii ar fi hotărât să opteze pentru acest sistem, statul ar fi trebuit să considere prețul Cumpărătorului unic drept referință pentru calcularea plăților compensatorii. Acest acord era menit să reducă la minimum costurile schemei pentru publicul larg, întrucât descuraja beneficiarii să încheie contracte de furnizare neavantajoase cu propriii furnizori de energie electrică (ceea ce ar fi generat plăți compensatorii mai ridicate). Cu toate acestea, era opțional: beneficiarii nu erau obligați să se adreseze Cumpărătorului unic pentru a primi plățile compensatorii.

9

Acquirente unico

(10)  Tariful standard la energia electrică din Italia, care reflectă mecanismul de impunere a costurilor la energie electrică utilizatorilor finali, este împărțit în componente tarifare. Fiecare componentă este menită să finanțeze costuri specifice. Componenta A2, de exemplu, finanțează costurile demolării centralelor nucleare vechi, în timp ce componenta A3 finanțează instalațiile de energie regenerabilă. Componenta A4 a finanțat schemele tarifare preferențiale pentru energia electrică. Toate chitanțele utilizatorilor finali au în comun această structură.

10

(11)  Scrisoare din partea AEEG către Ministerul Activităților de Producție din 17 decembrie 2004. Conform informațiilor disponibile, însă, Decretul din 2004 nu a fost abrogat în mod oficial de autoritățile italiene.

11

(12)  Cel mai probabil, acest termen trebuie înțeles ca făcând trimitere la piața UE/SEE.

12

(13)  Acest articol a extins tarifele Alcoa și Terni la 2010.

13

(14)  Referința cauzei R.G. n. 2317/2005.

14

(15)  În special Decretul legislativ nr. 79/1999, care a pus în aplicare Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind regulile comune pentru piața internă a energiei electrice (JO L 27, 30.1.1997, p. 20).

15

(16)  Deciziile Comisiei C/2005/4436/06 din 7 decembrie 2005 și C/2007/286/3 din 7 februarie 2007.

16

(17)  Decizia C(2004) 4329 a Comisiei din 16 noiembrie 2004 (JO C 30, 5.2.2005, p. 7).

17

(18)  JO C 288, 1.10.1996, p. 4.

18

(19)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9, punctele 4.15-4.17, astfel cum a fost modificat (JO C 258, 9.9.2000, p. 5).

19

(20)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

20

(21)  În special, autoritățile italiene au susținut că prețurile pentru utilizatorii mari consumatori de energie au fost negociate bilateral și nu aparțin, așadar, domeniului public. Aceasta a însemnat că nu puteau indica prețurile la energie electrică plătite de beneficiari și de concurenții lor din alte regiuni din Italia.

21

(22)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

22

(23)  Cazul C 80/01 (cazul privind alumina, Decizia 2006/323/CE a Comisiei). Cazul a vizat scutiri de la accizele la uleiul greu utilizat pentru producția de alumină în Sardinia, în Gardanne (Franța), și în Shannon (Irlanda).

23

(24)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 mai 1997 în cauza C-355/95, Textilwerke Deggendorf/Comisia, Rec., 1997, p. I-2549.

24

(25)  A se vedea considerentul 9 din prezenta decizie.

25

(26)  Minereu de aluminiu, materia primă pentru producția de alumină.

26

(27)  La data întocmirii deciziei, Eurallumina încetase producția de mai bine de un an, muncitorii beneficiind de ajutor de șomaj de la cassa integrazione.

27

cassa integrazione

(28)  Documentul COM(2004) 863 final.

28

(29)  Cauza C-379/98, Rec., 2001, p. I-2099.

29

(30)  Italia a estimat că aceste infrastructuri vor fi finalizate în 2007. În contextul cazurilor C 13/2006 și C 36b/2006, Italia a modificat data preconizată în 2010. La data adoptării prezentei decizii, conducta GALSI nu era construită (se preconizează că va fi dată în exploatare în 2014), iar cablul SAPEI este doar parțial funcțional.

30

(31)  Primul raport al Grupului la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu, Contributing to an Integrated Approach on Competitiveness, Energy and Environment Policies, (Contribuția la o abordare integrată a politicilor privind competitivitatea, energia și mediul) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm. Grupul la nivel înalt a reprezentat un forum la care au participat reprezentanții Comisiei și liderii de afaceri.

31

Contributing to an Integrated Approach on Competitiveness, Energy and Environment Policies

(32)  Acest nivel ridicat al rezervei (80 % din energia electrică maximă absorbită de rețea) a fost fixat prin Decretul ministerial din 7 august 2000.

32

(33)  Această cifră a fost obținută prin adăugarea la prețul preferențial de aproximativ 26 EUR/MWh a unei plăți compensatorii de 37 EUR/MWh.

33

(34)  A se vedea, de exemplu, cauza privind horticultorii olandezi, Decizia 85/215/CEE a Comisiei din 13 februarie 1985 privind tariful preferențial la gaze naturale perceput horticultorilor olandezi (JO L 97, 4.4.1985, p. 49). Pentru a evalua dacă anumite prețuri ale gazului conferă sau nu un avantaj, Comisia a luat în considerare condițiile efective de piață și a aplicat testul operatorului în economia de piață.

34

(35)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-372/97, Italia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3679, punctul 67.

35

(36)  Prima directivă privind liberalizarea, Directiva 96/92/CE, a fost pusă în aplicare în Italia prin Decretul nr. 79/1999 (a se vedea nota de subsol 15).

36

(37)  Cauza T-332/06, Alcoa Trasformazioni, Rep., 2009, p. II-00029 (cale de atac pendinte).

37

(38)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., 1996, p. I-4551, punctul 34.

38

(39)  A se vedea, de exemplu, hotărârea PreussenElektra, citată mai sus, punctul (58).

39

(40)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-482/99, Franța/Comisia (Stardust Marine), Rec., 2002, p. I-4397, punctul 24.

40

(41)  A se vedea hotărârile Curții de Justiție în cauza 78/76, Steinike & Weinlig, Rec., 1977, p. 595 și în cauza 47/69, French textiles, Rec., 1970, p. 487.

41

(42)  A se vedea nota de subsol 29.

42

(43)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 iulie 2004 în cauza C-345/02, Pearle și alții, Rec., 2004, p. I-7139.

43

(44)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-136/05, Earl Salvat/Comisia, Rep., 2007, p. II-04063, punctele 137-165.

44

(45)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza 57/86, Grecia/Comisia, Rec., 1988, p. 2855, punctul 12; PreussenElektra, citată mai sus; hotărârea Curții de Justiție în cauza C-126/01, Gemo, Rec., 2003, p. I-13769, punctul 23.

45

(46)  Hotărârile pronunțate în cauzele Stardust Marine, citată mai sus; Pearle, citată mai sus; și Earl Salvat, citată mai sus.

46

(47)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 iulie 2008 în cauza C-206/06, Essent Netwerk Noord/Aluminium Delfzijl, Rep., 2008 p. I-5497, punctele 69 și 70.

47

(48)  Decizia Comisiei C(2004) 4333 din 1 decembrie 2004, cazul N 490/2000, Italia – Costuri irecuperabile ale sectorului energetic.

48

(49)  Hotărârea în cauza T-25/07, Iride, Rep., 2009, p. II-00245, punctul 39.

49

(50)  Hotărârea Iride, citată mai sus, punctul 28.

50

(51)  A se vedea hotărârile Curții de Justiție în cauza 303/88, Italia/Comisia, Rec., 1991, p. 1433 și cauza 47/69, Franța/Comisia, Rec., 1970, p. 487; a se vedea, de asemenea, Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-351/02, Deutsche Bahn/Comisia, Rec., 2006, p. II-1047.

51

(52)  Hotărârile Curții de Justiție în cauza 102/87, Franța/Comisia, Rec., 1988, p. 4067, punctul 19 și în cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec., 1991, p. I-1603, punctul 26.

52

(53)  Portovesme este deținută de compania multinațională Glencore. Eurallumina este deținută de societatea rusă Rusal.

53

(54)  A se vedea, de exemplu, deciziile Comisiei de inițiere a procedurilor cu privire la tarifele reglementate la energie electrică în Franța (cazul C 17/07, Decizia Comisiei C/2007/2392 din 13 iunie 2007, JO C 164, 18.7.2007, p. 9) și în Spania (cazul C 3/07, Decizia Comisiei C/2007/123/3 din 24 ianuarie 2007, JO C 43, 27.2.2007, p. 9).

54

(55)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-301/87, Franța/Comisia, Rec., 1990, p. I-307, punctele 32 și 3); hotărârile Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-214/95, Vlaams Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717, punctul 67; și cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 și T-23/98, Alzetta și alții/Comisia, Rec., 2000, p. II-2319, punctul 79.

55

(56)  A se vedea, de exemplu, hotărârile Curții de Justiție în cauza 730/79, Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. 2671, punctul 11, și în cauzele conexate C-393/04 și C-41/05, Air Liquide Industries/Ville de Seraing și Province de Liège, Rec., 2006, p. I-5293.

56

(57)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1. A doua teză din articolul 1 litera (b) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că: „Atunci când anumite măsuri devin ajutoare ca urmare a liberalizării unei activități în conformitate cu dreptul comunitar, astfel de măsuri nu sunt considerate ajutor existent după data fixată pentru liberalizare”.

57

(58)  Rec., 1990, p. I-3891; a se vedea, de asemenea, cauza C-301/87, Franța/Comisia, Rec., 1990, p. I-307, punctul 50.

58

(59)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3, și JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

59

(60)  Sursa: Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale, mai 2005.

60

Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale

(61)  Sardinia a fost conectată la Italia continentală printr-o interconexiune caducă de 270 MWh, cunoscută sub numele de SACOI. În 2009, a devenit operațională prima secțiune a unui nou cablu de interconexiune, SAPEI.

61

(62)  Comunicare a Comisiei – Anchetă în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene ale gazului și energiei electrice (raport final), SEC(2006) 1724, COM(2006) 851 final.

62

(63)  În Sardinia, indicele HHI variază între 3 000 și 3 500. În regiunea sudică, însă, HHI este mai ridicat.

63

(64)  În Sardinia, E.ON și ENEL pot fixa prețul în 67 %, respectiv 29 % dintre intervalele orare. Dacă se iau în considerare și regiunile limitrofe, ENEL fixează prețul în 63 % dintre intervale în macro-regiunea Macrosud-Sardegna. În regiunea MacroSud, ENEL fixează prețul pentru toate intervalele orare.

64

(65)  De exemplu, în 2007, prețul mediu cu ridicata în Italia (pentru sarcina de bază pe piața „din ziua următoare”) înregistrat la IPEX (bursa de energie electrică din Italia) a fost de 70,99 EUR/MWh, față de 37,97 EUR înregistrat la bursa EEX din Germania și 40,78 EUR la bursa Powernext din Franța.

65

(66)  Raportul AEEG pe 2008, pe baza datelor obținute de la administratorul bursei (GME).

66

(67)  Decizia Comisiei C(2002) 3715 din 16 octombrie 2002, Regiunea Sardinia: măsuri în favoarea reducerii costurilor energetice ale întreprinderilor mici și mijlocii (JO C 132, 4.6.2002, p. 6).

67

(68)  La data redactării (decembrie 2010), cablul SAPEI este parțial operațional, în timp ce intrarea în funcțiune a conductei GALSI nu este prevăzută înainte de 2014.

68

(69)  Trebuie remarcat că variațiile prețurilor pieței nu sunt corelate doar cu variațiile prețurilor la combustibil. Alți factori pot crește prețurile piețelor: în contextul specific al Sardiniei, acestea pot include puterea de piață a operatorilor existenți, dezechilibrele dintre cerere și ofertă sau problemele de interconexiune. Metoda italiană nu garantează că, în timp, cuantumul efectiv al ajutorului va scădea sau va rămâne stabil.

69

(70)  Mai precis, chiar și în cazul unei creșteri mai mici de 4 % a prețurilor medii din UE, avantajul tarifar tot ar crește în termeni absoluți. De exemplu, dacă prețul preferențial a fost de 30 EUR/MWh, iar prețul mediu la energia electrică în Europa a fost de 60 EUR/MWh (plata compensatorie: 30 EUR), o creștere de 3 % a prețului mediu din UE (cuantumul ajungând la 61,8 EUR) ar genera un tarif actualizat de 30,90 EUR. Noua plată compensatorie per MWh ar fi de 61,80 EUR– 30,90 EUR = 30,90 EUR, care reprezintă un cuantum mai ridicat al ajutorului.

70

(71)  Cazul Alumina, Decizia 2006/323/CE din 7 decembrie 2005.

71

(72)  Decizia Comisiei din 20 noiembrie 2007 privind ajutorul de stat C 36/A/06 pus în aplicare de Italia în favoarea ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche, punctele 144 și 145. Această decizie a fost pronunțată de Tribunalul general la data de 10 iulie 2010 în cauzele T-53/08, 62/08, 63/08 și 64/08; o cale de atac este pendinte.

72

(73)  Decizia menționată la nota de subsol 3, la punctul 244.

73

(74)  A se vedea nota de subsol 31.

74

(75)  De exemplu, în cel de al treilea raport al său din februarie 2007, Grupul la nivel înalt afirmă că, în acest context, utilizarea stimulentelor, în special a subvențiilor în scop general și a ajutoarelor de stat, poate fi justificată ca un instrument de politică. Aceste măsuri pot promova un comportament social și de mediu responsabil, coeziunea regională, dezvoltarea durabilă și diversitatea culturală. Cu toate acestea, nu ar trebui utilizate decât în cazul unor deficiențe clare ale pieței, atunci când subvențiile se dovedesc a fi instrumentul adecvat pentru atingerea unui obiectiv de interes comun clar definit și atunci când acestea nu denaturează concurența sau nu dăunează mediului [...]. Este oportun să se intervină atunci când aceste subvenții amenință alte obiective politice, precum combaterea schimbărilor climatice, strategia de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, buna funcționare a piețelor de energie sau accesul la materii prime, fără a-și atinge obiectivul inițial. (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm).

75

(76)  Hotărârile Curții de Justiție în cauza C-24/95, Alcan Deutschland, Rec., 1997, p. I-1591, punctele 25, 30 și 31, și în cauzele conexate C-183/02 P și C-187/02, Demesa și Territorio Histórico de Álava/Comisia, Rec., 2004, p. I-10609, punctul 45.

76

(77)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-5/89, Germania/Comisia, Rec., 1990, p. I-3437, punctul 16.

77

(78)  Întrucât tariful Alumix inițial a fost acordat direct de furnizorul de energie de stat ENEL, despre care s-a considerat că acționează precum un operator de piață rațional prin vânzarea de energie electrică la prețul Alumix, tariful pentru 2004 a fost subvenționat de stat din veniturile unei taxe parafiscale.

78

(79)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

79

---

| 24.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 309/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 309/23

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 mai 2011

privind ajutorul de stat C 88/97 pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel

[notificată cu numărul C(2011) 3436]

(Numai textul în limba franceză este autentic.)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/747/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul menționat anterior (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 25 ianuarie 1991, Asociația franceză a băncilor (denumită în continuare AFB), Camera sindicală a băncilor populare și Crédit Agricole au depus o reclamație prin care pretind că Franța a acordat ajutoare de stat în favoarea grupului Crédit Mutuel. |
| --- | --- |

(1)

La 25 ianuarie 1991, Asociația franceză a băncilor (denumită în continuare AFB), Camera sindicală a băncilor populare și Crédit Agricole au depus o reclamație prin care pretind că Franța a acordat ajutoare de stat în favoarea grupului Crédit Mutuel.

| (2) | Prima solicitare de informații a Comisiei cu privire la „libretul albastru” („Livret bleu”) a fost formulată în scrisoarea din 27 mai 1991. |
| --- | --- |

(2)

Prima solicitare de informații a Comisiei cu privire la „libretul albastru” („Livret bleu”) a fost formulată în scrisoarea din 27 mai 1991.

| (3) | Prin scrisoarea din 6 februarie 1998, Comisia a informat autoritățile franceze asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 108 alineatul (2) din TFUE] cu privire la potențialele măsuri de ajutor conținute în sistemul de economisire a banilor „libretul albastru” (2). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 6 februarie 1998, Comisia a informat autoritățile franceze asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 108 alineatul (2) din TFUE] cu privire la potențialele măsuri de ajutor conținute în sistemul de economisire a banilor „libretul albastru” (2).

| (4) | La 8 aprilie 1998, autoritățile franceze au răspuns întrebărilor adresate de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(4)

La 8 aprilie 1998, autoritățile franceze au răspuns întrebărilor adresate de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii.

| (5) | La 18 iunie 1998, Crédit Mutuel a adresat Comisiei o scrisoare în care își prezintă argumentele pe baza cărora contestă clasificarea drept ajutor de stat a măsurilor care fac obiectul deciziei de inițiere a procedurii, precum și un dosar de contabilitate analitică referitor la libretul albastru. De asemenea, numeroase părți interesate au prezentat observații Comisiei (a se vedea secțiunile 3 și 4, considerentele 48-59), care le-a transmis autorităților franceze la 3 septembrie 1998. |
| --- | --- |

(5)

La 18 iunie 1998, Crédit Mutuel a adresat Comisiei o scrisoare în care își prezintă argumentele pe baza cărora contestă clasificarea drept ajutor de stat a măsurilor care fac obiectul deciziei de inițiere a procedurii, precum și un dosar de contabilitate analitică referitor la libretul albastru. De asemenea, numeroase părți interesate au prezentat observații Comisiei (a se vedea secțiunile 3 și 4, considerentele 48-59), care le-a transmis autorităților franceze la 3 septembrie 1998.

| (6) | Reclamanții au adresat Comisiei patru memorii suplimentare prin scrisorile din 29 octombrie 1999, 16 mai 2000, 16 octombrie 2000 și 19 ianuarie 2001, pe care Comisia le-a transmis autorităților franceze la 21 februarie 2000 și la 3 noiembrie 2000. |
| --- | --- |

(6)

Reclamanții au adresat Comisiei patru memorii suplimentare prin scrisorile din 29 octombrie 1999, 16 mai 2000, 16 octombrie 2000 și 19 ianuarie 2001, pe care Comisia le-a transmis autorităților franceze la 21 februarie 2000 și la 3 noiembrie 2000.

| (7) | La 5 februarie 2001, Comisia a transmis autorităților franceze documentele primite de la AFB. |
| --- | --- |

(7)

La 5 februarie 2001, Comisia a transmis autorităților franceze documentele primite de la AFB.

| (8) | În perioada noiembrie 1998-decembrie 1999, la solicitarea Comisiei, un consultant (3) (denumit în continuare „consultantul Comisiei”) a efectuat un audit al contabilității analitice a libretului albastru. Raportul consultantului a fost transmis spre examinare autorităților franceze și grupului Crédit Mutuel la 10 ianuarie 2000. La 7 februarie 2000, a avut loc o reuniune tehnică de concertare pe marginea acestui raport între serviciile Comisiei, asistate de consultantul acestora, autoritățile franceze și Crédit Mutuel. |
| --- | --- |

(8)

În perioada noiembrie 1998-decembrie 1999, la solicitarea Comisiei, un consultant (3) (denumit în continuare „consultantul Comisiei”) a efectuat un audit al contabilității analitice a libretului albastru. Raportul consultantului a fost transmis spre examinare autorităților franceze și grupului Crédit Mutuel la 10 ianuarie 2000. La 7 februarie 2000, a avut loc o reuniune tehnică de concertare pe marginea acestui raport între serviciile Comisiei, asistate de consultantul acestora, autoritățile franceze și Crédit Mutuel.

| (9) | Prin scrisoarea din 14 septembrie 1999, serviciile Comisiei au solicitat autorităților franceze să precizeze misiunile de interes general care i-au fost încredințate Crédit Mutuel. La 21 februarie 2000, 3 noiembrie 2000 și 5 februarie 2001, serviciile Comisiei au transmis autorităților franceze, în vederea formulării de observații, diferite documente (4) adăugate la dosar de reclamanți referitoare la eventualul „efect de atracție” al libretului albastru (a se vedea sub-secțiunea 7.2.3, considerentele 110-118). Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile la 1 februarie 2001. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din 14 septembrie 1999, serviciile Comisiei au solicitat autorităților franceze să precizeze misiunile de interes general care i-au fost încredințate Crédit Mutuel. La 21 februarie 2000, 3 noiembrie 2000 și 5 februarie 2001, serviciile Comisiei au transmis autorităților franceze, în vederea formulării de observații, diferite documente (4) adăugate la dosar de reclamanți referitoare la eventualul „efect de atracție” al libretului albastru (a se vedea sub-secțiunea 7.2.3, considerentele 110-118). Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile la 1 februarie 2001.

| (10) | La 11 aprilie 2000, Comisia a fost sesizată printr-o reclamație depusă de Federația Bancară a Uniunii Europene (denumită în continuare FBE) cu privire la ajutoarele acordate de statul francez în favoarea grupului Crédit Mutuel sub forma exclusivității de distribuție a libretului albastru. |
| --- | --- |

(10)

La 11 aprilie 2000, Comisia a fost sesizată printr-o reclamație depusă de Federația Bancară a Uniunii Europene (denumită în continuare FBE) cu privire la ajutoarele acordate de statul francez în favoarea grupului Crédit Mutuel sub forma exclusivității de distribuție a libretului albastru.

| (11) | În mai 2000, Confederația națională a Crédit Mutuel a mandatat biroul de audit Arthur Andersen cu o misiune ce includea verificarea metodologiei activităților de contabilitate analitică ale grupului Crédit Mutuel și întocmirea contului de exploatare al libretului albastru. Această misiune s-a încheiat în septembrie 2000, cu elaborarea unui raport detaliat privind contul de exploatare al sistemului libretelor albastre, în care rezultatul contabil înregistrat de libretul albastru a fost evaluat la o pierdere înainte de impozitare de 498 de milioane FRF. Pentru a ajunge la această concluzie, s-au luat în calcul „factori de corecție”. La 2 februarie 2001, avut loc o întrevedere pe marginea acestui raport între Comisie și Crédit Mutuel. În urma observațiilor formulate de Comisie, Crédit Mutuel a solicitat biroului de audit Arthur Andersen să transmită, la 8 februarie 2001, o notă în care să justifice metoda utilizată, numită „corectarea ponderii excesive a activității IARD [activitatea de asigurare împotriva daunelor (5) a Crédit Mutuel]”, care făcuse în mod special obiectul criticilor din partea serviciilor Comisiei. |
| --- | --- |

(11)

În mai 2000, Confederația națională a Crédit Mutuel a mandatat biroul de audit Arthur Andersen cu o misiune ce includea verificarea metodologiei activităților de contabilitate analitică ale grupului Crédit Mutuel și întocmirea contului de exploatare al libretului albastru. Această misiune s-a încheiat în septembrie 2000, cu elaborarea unui raport detaliat privind contul de exploatare al sistemului libretelor albastre, în care rezultatul contabil înregistrat de libretul albastru a fost evaluat la o pierdere înainte de impozitare de 498 de milioane FRF. Pentru a ajunge la această concluzie, s-au luat în calcul „factori de corecție”. La 2 februarie 2001, avut loc o întrevedere pe marginea acestui raport între Comisie și Crédit Mutuel. În urma observațiilor formulate de Comisie, Crédit Mutuel a solicitat biroului de audit Arthur Andersen să transmită, la 8 februarie 2001, o notă în care să justifice metoda utilizată, numită „corectarea ponderii excesive a activității IARD [activitatea de asigurare împotriva daunelor (5) a Crédit Mutuel]”, care făcuse în mod special obiectul criticilor din partea serviciilor Comisiei.

| (12) | În aprilie 2001, Comisia a solicitat consultantului său să identifice discrepanțele dintre raportul său și cel întocmit de Arthur Andersen și să stabilească modificările de date sau de metodologie care ar putea fi introduse, dacă este cazul, în raportul său anterior. Un nou raport final al consultantului Comisiei a fost transmis la 23 iulie 2001. Raportul evaluează rezultatul contabil înregistrat de libretul albastru la un beneficiu cumulat necapitalizat de 1,074 miliarde FRF (163,7 milioane EUR). Acest raport a fost transmis în aceeași zi autorităților franceze. La reuniunea din 26 iulie 2001 dintre Comisie, autoritățile franceze, Crédit Mutuel și Arthur Andersen, Crédit Mutuel și Arthur Andersen și-au exprimat dezacordul cu privire la concluziile finale ale consultantului Comisiei. Arthur Andersen și-a susținut concluziile anterioare într-un document din 13 septembrie 2001, care a fost transmis în anexa unei note a autorităților franceze din 15 septembrie 2001. Autoritățile franceze au adresat Comisiei, la 26 octombrie 2001, o nouă notă de analiză juridică a sistemului libretelor albastre din punctul de vedere al dreptului comunitar al concurenței, precum și, la 7 ianuarie 2002, o notă privind costurile misiunii de serviciu public, în care sunt preluate, fără nicio informație nouă, cifrele deja prezentate de Crédit Mutuel. |
| --- | --- |

(12)

În aprilie 2001, Comisia a solicitat consultantului său să identifice discrepanțele dintre raportul său și cel întocmit de Arthur Andersen și să stabilească modificările de date sau de metodologie care ar putea fi introduse, dacă este cazul, în raportul său anterior. Un nou raport final al consultantului Comisiei a fost transmis la 23 iulie 2001. Raportul evaluează rezultatul contabil înregistrat de libretul albastru la un beneficiu cumulat necapitalizat de 1,074 miliarde FRF (163,7 milioane EUR). Acest raport a fost transmis în aceeași zi autorităților franceze. La reuniunea din 26 iulie 2001 dintre Comisie, autoritățile franceze, Crédit Mutuel și Arthur Andersen, Crédit Mutuel și Arthur Andersen și-au exprimat dezacordul cu privire la concluziile finale ale consultantului Comisiei. Arthur Andersen și-a susținut concluziile anterioare într-un document din 13 septembrie 2001, care a fost transmis în anexa unei note a autorităților franceze din 15 septembrie 2001. Autoritățile franceze au adresat Comisiei, la 26 octombrie 2001, o nouă notă de analiză juridică a sistemului libretelor albastre din punctul de vedere al dreptului comunitar al concurenței, precum și, la 7 ianuarie 2002, o notă privind costurile misiunii de serviciu public, în care sunt preluate, fără nicio informație nouă, cifrele deja prezentate de Crédit Mutuel.

| (13) | În nota transmisă Comisiei la 26 octombrie 2001, autoritățile franceze explicau motivele pentru care, în opinia lor, (i) regimul libretelor albastre nu constituie ajutor de stat, (ii) în ipoteza în care Comisia își menține verdictul de ajutor de stat, nu ar putea fi vorba decât de un ajutor existent și (iii) este vorba, în orice caz, de un ajutor compatibil. |
| --- | --- |

(13)

În nota transmisă Comisiei la 26 octombrie 2001, autoritățile franceze explicau motivele pentru care, în opinia lor, (i) regimul libretelor albastre nu constituie ajutor de stat, (ii) în ipoteza în care Comisia își menține verdictul de ajutor de stat, nu ar putea fi vorba decât de un ajutor existent și (iii) este vorba, în orice caz, de un ajutor compatibil.

| (14) | Prin decizia din 15 ianuarie 2002 (6) (denumită în continuare „decizia anulată”), Comisia a declarat ajutorul de stat pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel drept incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(14)

Prin decizia din 15 ianuarie 2002 (6) (denumită în continuare „decizia anulată”), Comisia a declarat ajutorul de stat pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel drept incompatibil cu piața internă.

| (15) | Decizia din 15 ianuarie 2002 a fost anulată printr-o hotărâre a Tribunalului la 18 ianuarie 2005 (7). |
| --- | --- |

(15)

Decizia din 15 ianuarie 2002 a fost anulată printr-o hotărâre a Tribunalului la 18 ianuarie 2005 (7).

| (16) | Comisia nu a inițiat un recurs împotriva hotărârii Tribunalului. Conform articolului 266 alineatul (1) din TFUE, Comisia este obligată să adopte măsurile necesare pentru executarea acestei hotărâri. În ceea ce privește ajutorul de stat, aceasta înseamnă că, în urma anulării deciziei, procedura este trimisă spre rejudecare în stadiul de investigație oficială. |
| --- | --- |

(16)

Comisia nu a inițiat un recurs împotriva hotărârii Tribunalului. Conform articolului 266 alineatul (1) din TFUE, Comisia este obligată să adopte măsurile necesare pentru executarea acestei hotărâri. În ceea ce privește ajutorul de stat, aceasta înseamnă că, în urma anulării deciziei, procedura este trimisă spre rejudecare în stadiul de investigație oficială.

| (17) | Prin decizia din 7 iunie 2006 (8) (denumită în continuare „decizia de prelungire”), Comisia a prelungit procedura oficială de investigare și a precizat obiectul evaluării sale privind un eventual ajutor. |
| --- | --- |

(17)

Prin decizia din 7 iunie 2006 (8) (denumită în continuare „decizia de prelungire”), Comisia a prelungit procedura oficială de investigare și a precizat obiectul evaluării sale privind un eventual ajutor.

| (18) | Franța a prezentat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia de prelungire prin scrisorile din 1 septembrie 2006 și din 7 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(18)

Franța a prezentat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia de prelungire prin scrisorile din 1 septembrie 2006 și din 7 septembrie 2006.

| (19) | La 19 septembrie 2006, Comisia Europeană a primit o reclamație de la „Asociația victimelor Crédit Mutuel”. |
| --- | --- |

(19)

La 19 septembrie 2006, Comisia Europeană a primit o reclamație de la „Asociația victimelor Crédit Mutuel”.

| (20) | Comisia a primit observațiile Crédit Mutuel prin scrisoarea din 13 octombrie 2006. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a primit observațiile Crédit Mutuel prin scrisoarea din 13 octombrie 2006.

| (21) | Comisia a transmis autorităților franceze observațiile Crédit Mutuel prin scrisoarea din 31 octombrie 2006. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a transmis autorităților franceze observațiile Crédit Mutuel prin scrisoarea din 31 octombrie 2006.

| (22) | În urma altor două solicitări de informații din partea Comisiei, transmise la 22 septembrie 2006 și 28 noiembrie 2006, Franța a prezentat observații suplimentare prin scrisorile din 8 noiembrie 2006 și 28 februarie 2007. |
| --- | --- |

(22)

În urma altor două solicitări de informații din partea Comisiei, transmise la 22 septembrie 2006 și 28 noiembrie 2006, Franța a prezentat observații suplimentare prin scrisorile din 8 noiembrie 2006 și 28 februarie 2007.

| (23) | Comisia s-a întâlnit cu autoritățile franceze la 19 decembrie 2006 și cu Crédit Mutuel la 15 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(23)

Comisia s-a întâlnit cu autoritățile franceze la 19 decembrie 2006 și cu Crédit Mutuel la 15 ianuarie 2007.

| (24) | La 10 mai 2007, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 86 alineatul (3) din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 alineatul (3) din TFUE], coroborat cu articolele 43 și 49 din Tratatul CE [în prezent, articolele 49 și 56 din TFUE], în virtutea căreia Franța trebuia să sisteze drepturile speciale (9) acordate în favoarea Crédit Mutuel, Casei de Economii și Băncii Populare privind distribuția libretelor albastre (în cazul grupului Crédit Mutuel) și a libretelor A (în cazul Casei de Economii și al Poștei) (10). |
| --- | --- |

(24)

La 10 mai 2007, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 86 alineatul (3) din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 alineatul (3) din TFUE], coroborat cu articolele 43 și 49 din Tratatul CE [în prezent, articolele 49 și 56 din TFUE], în virtutea căreia Franța trebuia să sisteze drepturile speciale (9) acordate în favoarea Crédit Mutuel, Casei de Economii și Băncii Populare privind distribuția libretelor albastre (în cazul grupului Crédit Mutuel) și a libretelor A (în cazul Casei de Economii și al Poștei) (10).

| (25) | Întrucât Franța nu a încetat să acorde drepturile speciale de distribuție a libretelor A și a libretelor albastre în termenul de 9 luni stabilit în decizia din 10 mai 2007, Comisia a declanșat procedura de încălcare prevăzută la articolul 226 din Tratatul CE (în prezent, articolul 258 din TFUE), adresând acesteia, la 5 iunie 2008, o scrisoare de notificare privind nerespectarea deciziei. |
| --- | --- |

(25)

Întrucât Franța nu a încetat să acorde drepturile speciale de distribuție a libretelor A și a libretelor albastre în termenul de 9 luni stabilit în decizia din 10 mai 2007, Comisia a declanșat procedura de încălcare prevăzută la articolul 226 din Tratatul CE (în prezent, articolul 258 din TFUE), adresând acesteia, la 5 iunie 2008, o scrisoare de notificare privind nerespectarea deciziei.

| (26) | La 19 septembrie 2009, Comisia a solicitat noi informații Franței, aceasta răspunzând solicitării la 13 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(26)

La 19 septembrie 2009, Comisia a solicitat noi informații Franței, aceasta răspunzând solicitării la 13 octombrie 2009.

| (27) | La 8 octombrie 2009, Comisia a pus capăt procedurii de încălcare, deoarece, prin adoptarea reformei din 1 ianuarie 2009 privind liberalizarea distribuției de librete A și albastre (11), Franța s-a conformat obligației de a sista drepturile speciale de distribuție a acestor librete (12). |
| --- | --- |

(27)

La 8 octombrie 2009, Comisia a pus capăt procedurii de încălcare, deoarece, prin adoptarea reformei din 1 ianuarie 2009 privind liberalizarea distribuției de librete A și albastre (11), Franța s-a conformat obligației de a sista drepturile speciale de distribuție a acestor librete (12).

| (28) | Pe parcursul anului 2010, Comisia a adresat mai multe întrebări grupului Crédit Mutuel prin mesaje electronice, la care aceasta a răspuns tot prin poștă electronică. |
| --- | --- |

(28)

Pe parcursul anului 2010, Comisia a adresat mai multe întrebări grupului Crédit Mutuel prin mesaje electronice, la care aceasta a răspuns tot prin poștă electronică.

| (29) | Prezenta decizie închide, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 659/99 al Consiliului din 22 martie 1999 privind modalitățile de aplicare a articolului 93 din tratat (13), procedura referitoare la posibilele elemente de ajutor conținute în sistemul libretelor albastre. |
| --- | --- |

(29)

Prezenta decizie închide, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 659/99 al Consiliului din 22 martie 1999 privind modalitățile de aplicare a articolului 93 din tratat (13), procedura referitoare la posibilele elemente de ajutor conținute în sistemul libretelor albastre.

2.   DESCRIEREA SISTEMULUI LIBRETELOR ALBASTRE

2.1.   Descrierea grupului Crédit Mutuel

| (30) | Crédit Mutuel este un grup bancar și de asigurări descentralizat, constituit dintr-o rețea națională de case de economii având statutul de societăți cooperatiste cu capital variabil. Crédit Mutuel este reglementat de legea din 10 septembrie 1947 prin care au fost stabilite principiile cooperației. Grupul este organizat pe trei niveluri: local, regional și național. |
| --- | --- |

(30)

Crédit Mutuel este un grup bancar și de asigurări descentralizat, constituit dintr-o rețea națională de case de economii având statutul de societăți cooperatiste cu capital variabil. Crédit Mutuel este reglementat de legea din 10 septembrie 1947 prin care au fost stabilite principiile cooperației. Grupul este organizat pe trei niveluri: local, regional și național.

| (31) | Grupul Crédit Mutuel, cunoscut sub cele două denumiri comerciale ale grupului [Crédit Mutuel și Crédit Industriel et Commercial (denumit în continuare „CIC”)], cuprinde aproape 6 000 de puncte de vânzare și peste 72 000 de salariați. Casele locale ale Crédit Mutuel funcționează pe lângă 18 federații regionale afiliate la confederația națională a grupului Crédit Mutuel, organismul central al rețelei. CIC este o asociație de 6 bănci regionale și filiale specializate, atât în Franța, cât și în străinătate. |
| --- | --- |

(31)

Grupul Crédit Mutuel, cunoscut sub cele două denumiri comerciale ale grupului [Crédit Mutuel și Crédit Industriel et Commercial (denumit în continuare „CIC”)], cuprinde aproape 6 000 de puncte de vânzare și peste 72 000 de salariați. Casele locale ale Crédit Mutuel funcționează pe lângă 18 federații regionale afiliate la confederația națională a grupului Crédit Mutuel, organismul central al rețelei. CIC este o asociație de 6 bănci regionale și filiale specializate, atât în Franța, cât și în străinătate.

| (32) | Crédit Mutuel este, de asemenea, un grup cu o conducere unică ce urmărește o politică globală. Acesta menține o solidaritate financiară internă la nivelul confederației, care asigură lichiditatea federațiilor regionale. Grupul prezintă caracteristicile unei întreprinderi unice din punct de vedere al dreptului concurenței, deoarece dispune de un centru decizional unic la nivel central. |
| --- | --- |

(32)

Crédit Mutuel este, de asemenea, un grup cu o conducere unică ce urmărește o politică globală. Acesta menține o solidaritate financiară internă la nivelul confederației, care asigură lichiditatea federațiilor regionale. Grupul prezintă caracteristicile unei întreprinderi unice din punct de vedere al dreptului concurenței, deoarece dispune de un centru decizional unic la nivel central.

2.2.   Descrierea libretului albastru

| (33) | Libretul albastru era un produs de economisire reglementat de stat, distribuit în exclusivitate de Crédit Mutuel. |
| --- | --- |

(33)

Libretul albastru era un produs de economisire reglementat de stat, distribuit în exclusivitate de Crédit Mutuel.

| (34) | Acest produs beneficia de o defiscalizare parțială în condițiile legii rectificative a finanțelor pentru 1975 (14). Dobânzile acordate deponenților la sumele depuse beneficiau de o scutire fiscală de până la două treimi. Statul stabilea o rată brută de remunerare a libretului albastru pentru deponenți, astfel încât, după deducerea impozitului (15), rata netă să fie identică cu cea libretului A, care era scutit integral de impozit. |
| --- | --- |

(34)

Acest produs beneficia de o defiscalizare parțială în condițiile legii rectificative a finanțelor pentru 1975 (14). Dobânzile acordate deponenților la sumele depuse beneficiau de o scutire fiscală de până la două treimi. Statul stabilea o rată brută de remunerare a libretului albastru pentru deponenți, astfel încât, după deducerea impozitului (15), rata netă să fie identică cu cea libretului A, care era scutit integral de impozit.

| (35) | Statul stabilea rata de remunerare a libretului albastru la un nivel superior inflației, indexat în funcție de rata dobânzii de pe piața monetară. Ultima rată netă de remunerare a libretului albastru, înainte de a se renunța la acest produs de economisire odată cu reforma din 1 ianuarie 2009 (a se vedea considerentul 41), era de 4 % (16). Suma maximă care putea fi acordată deponenților pe libretul albastru era de 15 300 EUR. Valoarea fondurilor aferente libretului albastru a crescut de la 13 miliarde EUR (85 miliarde FRF) în 1991 la 22 miliarde EUR în 2008. |
| --- | --- |

(35)

Statul stabilea rata de remunerare a libretului albastru la un nivel superior inflației, indexat în funcție de rata dobânzii de pe piața monetară. Ultima rată netă de remunerare a libretului albastru, înainte de a se renunța la acest produs de economisire odată cu reforma din 1 ianuarie 2009 (a se vedea considerentul 41), era de 4 % (16). Suma maximă care putea fi acordată deponenților pe libretul albastru era de 15 300 EUR. Valoarea fondurilor aferente libretului albastru a crescut de la 13 miliarde EUR (85 miliarde FRF) în 1991 la 22 miliarde EUR în 2008.

| (36) | Caracteristicile libretului albastru – disponibilizarea imediată a fondurilor, plăți autorizate începând de la suma de 15 EUR, absența comisioanelor (în special la deschiderea contului), etc. – determinau un nivel ridicat de lichiditate. De asemenea, era posibilă instituirea pe libretul albastru a debitării automate în favoarea Trezoreriei publice sau a altor întreprinderi de stat, precum EDF sau France Télécom. Așadar, libretul albastru, produs de economisire destinat persoanelor fizice, era, sub anumite aspecte, similar unui cont curent. |
| --- | --- |

(36)

Caracteristicile libretului albastru – disponibilizarea imediată a fondurilor, plăți autorizate începând de la suma de 15 EUR, absența comisioanelor (în special la deschiderea contului), etc. – determinau un nivel ridicat de lichiditate. De asemenea, era posibilă instituirea pe libretul albastru a debitării automate în favoarea Trezoreriei publice sau a altor întreprinderi de stat, precum EDF sau France Télécom. Așadar, libretul albastru, produs de economisire destinat persoanelor fizice, era, sub anumite aspecte, similar unui cont curent.

| (37) | Obligațiile legate de utilizarea resurselor încasate prin intermediul libretelor albastre au evoluat de-a lungul timpului. |
| --- | --- |

(37)

Obligațiile legate de utilizarea resurselor încasate prin intermediul libretelor albastre au evoluat de-a lungul timpului.

| (38) | Într-o primă fază, Crédit Mutuel era obligat să aloce 50 % din resurse (cotă majorată în 1983 (17) la 65 % din resurse și la 80 % din noile fonduri încasate) așa-numitelor activități „de interes general” (în special finanțarea colectivităților locale și a altor organisme publice), soldul fondurilor rămânând la libera dispoziție a băncii (în continuare, „activități libere”). |
| --- | --- |

(38)

Într-o primă fază, Crédit Mutuel era obligat să aloce 50 % din resurse (cotă majorată în 1983 (17) la 65 % din resurse și la 80 % din noile fonduri încasate) așa-numitelor activități „de interes general” (în special finanțarea colectivităților locale și a altor organisme publice), soldul fondurilor rămânând la libera dispoziție a băncii (în continuare, „activități libere”).

| (39) | Acest sistem a fost reformat aproape complet în baza unei hotărâri din 27 septembrie 1991 (18), prin care s-a realizat alinierea sistemului libretelor albastre la sistemul libretelor A. Astfel, începând de la data acestei hotărâri, noile fonduri încasate (19) au fost în totalitate centralizate la Casa de depuneri și consemnațiuni (denumită în continuare „CDC”), care, drept compensație, remunera Crédit Mutuel cu un comision de intermediere. Acest comision, stabilit inițial la 1,3 % din valoarea fondurilor libretelor albastre transferate în contul CDC, s-a redus la 1,2 % începând cu 1 ianuarie 2005, apoi la 1,1 % începând cu 1 noiembrie 2005. Resursele încasate de Crédit Mutuel sunt, în principal, utilizate de CDC în scopul finanțării locuințelor sociale. |
| --- | --- |

(39)

Acest sistem a fost reformat aproape complet în baza unei hotărâri din 27 septembrie 1991 (18), prin care s-a realizat alinierea sistemului libretelor albastre la sistemul libretelor A. Astfel, începând de la data acestei hotărâri, noile fonduri încasate (19) au fost în totalitate centralizate la Casa de depuneri și consemnațiuni (denumită în continuare „CDC”), care, drept compensație, remunera Crédit Mutuel cu un comision de intermediere. Acest comision, stabilit inițial la 1,3 % din valoarea fondurilor libretelor albastre transferate în contul CDC, s-a redus la 1,2 % începând cu 1 ianuarie 2005, apoi la 1,1 % începând cu 1 noiembrie 2005. Resursele încasate de Crédit Mutuel sunt, în principal, utilizate de CDC în scopul finanțării locuințelor sociale.

| (40) | De asemenea, această reformă profundă a sistemului s-a concretizat în realocarea progresivă a stocului de fonduri existent (20). De la hotărârea din 27 septembrie 1991 până la sfârșitul primului semestru al anului 1999, cota aferentă „activităților de interes general” și „activităților libere” existente s-a diminuat astfel încât aceste fonduri au ajuns să fie în totalitate transferate la CDC.














  În miliarde FRF și în % | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fonduri medii anuale | 85,5 | 83 | 80,2 | 83,4 | 88,7 | 91,5 | 92,7 | 98,1 | 98,7 |
| Activități centralizate CDC | 1 % | 7 % | 12 % | 24 % | 39 % | 46 % | 51 % | 69 % | 100 % |
| Activități de interes general | 67 % | 54 % | 46 % | 35 % | 27 % | 20 % | 15 % | 10 % | 0 % |
| Activități libere | 32 % | 39 % | 42 % | 41 % | 35 % | 34 % | 34 % | 21 % | 0 % |
| Sursă: Littlejohn Fraser |

(40)

De asemenea, această reformă profundă a sistemului s-a concretizat în realocarea progresivă a stocului de fonduri existent (20). De la hotărârea din 27 septembrie 1991 până la sfârșitul primului semestru al anului 1999, cota aferentă „activităților de interes general” și „activităților libere” existente s-a diminuat astfel încât aceste fonduri au ajuns să fie în totalitate transferate la CDC.

În miliarde FRF și în %

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

Fonduri medii anuale

85,5

83

80,2

83,4

88,7

91,5

92,7

98,1

98,7

Activități centralizate CDC

1 %

7 %

12 %

24 %

39 %

46 %

51 %

69 %

100 %

Activități de interes general

67 %

54 %

46 %

35 %

27 %

20 %

15 %

10 %

0 %

Activități libere

32 %

39 %

42 %

41 %

35 %

34 %

34 %

21 %

0 %

Sursă: Littlejohn Fraser

| (41) | La 1 ianuarie 2009 a intrat în vigoare o reformă a libretelor A și albastre, care a permis tuturor băncilor să distribuie librete A și care a eliminat diferența care se făcea între libretele A și libretele albastre. Începând de la 1 ianuarie 2009, „libretul albastru” oferit de Crédit Mutuel nu este altceva decât un libret A comercializat sub o altă denumire. Existența libretului albastru și, în consecință, dreptul exclusiv de distribuție al grupului Crédit Mutuel au încetat la această dată. |
| --- | --- |

(41)

La 1 ianuarie 2009 a intrat în vigoare o reformă a libretelor A și albastre, care a permis tuturor băncilor să distribuie librete A și care a eliminat diferența care se făcea între libretele A și libretele albastre. Începând de la 1 ianuarie 2009, „libretul albastru” oferit de Crédit Mutuel nu este altceva decât un libret A comercializat sub o altă denumire. Existența libretului albastru și, în consecință, dreptul exclusiv de distribuție al grupului Crédit Mutuel au încetat la această dată.

2.3.   Descrierea motivelor care au condus la inițierea/prelungirea procedurii

| (42) | Astfel cum se descrie în decizia de prelungire (21), Comisia a considerat că este posibil ca un ajutor de stat să fi fost oferit de Franța în favoarea Crédit Mutuel prin acordarea comisionului de intermediere. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum se descrie în decizia de prelungire (21), Comisia a considerat că este posibil ca un ajutor de stat să fi fost oferit de Franța în favoarea Crédit Mutuel prin acordarea comisionului de intermediere.

| (43) | Din jurisprudența Altmark a Curții de Justiție, rezultă că, în cazul în care îndeplinesc anumite condiții cumulative menționate în hotărârea Altmark din 24 iulie 2003 (22), compensațiile pentru servicii publice nu constituie ajutoare de stat în înțelesul articolului 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(43)

Din jurisprudența Altmark a Curții de Justiție, rezultă că, în cazul în care îndeplinesc anumite condiții cumulative menționate în hotărârea Altmark din 24 iulie 2003 (22), compensațiile pentru servicii publice nu constituie ajutoare de stat în înțelesul articolului 107 din TFUE.

| (44) | În decizia sa de prelungire, Comisia a considerat că a patra condiție stabilită de jurisprudența Altmark ar putea să nu fie îndeplinită, deoarece statul nu a atribuit misiunea de serviciu public, respectiv, colectarea de depozite destinate sectorului locuințelor sociale, printr-o procedură de achiziții publice, ci direct prin negocieri cu Crédit Mutuel, ceea ce nu oferă nicio garanție a priori că remunerarea acordată grupului Crédit Mutuel nu este mai mare decât nivelul solicitat de o întreprindere bine administrată. De asemenea, Comisia a considerat că autoritățile franceze nu au demonstrat că nivelul de compensare a fost stabilit ținând seama de costurile unei întreprinderi medii, bine administrate, din sectorul bancar. Astfel, faptul că autoritățile franceze subliniază că grupul Crédit Mutuel este o întreprindere bine administrată nu este suficient pentru a concluziona că nivelul compensării a fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care le-ar suporta o întreprindere bine administrată în înțelesul jurisprudenței Altmark. |
| --- | --- |

(44)

În decizia sa de prelungire, Comisia a considerat că a patra condiție stabilită de jurisprudența Altmark ar putea să nu fie îndeplinită, deoarece statul nu a atribuit misiunea de serviciu public, respectiv, colectarea de depozite destinate sectorului locuințelor sociale, printr-o procedură de achiziții publice, ci direct prin negocieri cu Crédit Mutuel, ceea ce nu oferă nicio garanție a priori că remunerarea acordată grupului Crédit Mutuel nu este mai mare decât nivelul solicitat de o întreprindere bine administrată. De asemenea, Comisia a considerat că autoritățile franceze nu au demonstrat că nivelul de compensare a fost stabilit ținând seama de costurile unei întreprinderi medii, bine administrate, din sectorul bancar. Astfel, faptul că autoritățile franceze subliniază că grupul Crédit Mutuel este o întreprindere bine administrată nu este suficient pentru a concluziona că nivelul compensării a fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care le-ar suporta o întreprindere bine administrată în înțelesul jurisprudenței Altmark.

| (45) | Potrivit Comisiei Europene, comisionul de intermediere a reprezentat o resursă de stat care putea constitui un avantaj selectiv susceptibil să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, fapt ce nu a fost notificat Comisiei. Prin urmare, comisionul de intermediere putea să includă elemente de ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(45)

Potrivit Comisiei Europene, comisionul de intermediere a reprezentat o resursă de stat care putea constitui un avantaj selectiv susceptibil să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, fapt ce nu a fost notificat Comisiei. Prin urmare, comisionul de intermediere putea să includă elemente de ajutor ilegal.

| (46) | În decizia sa de prelungire, Comisia a apreciat că este posibil ca această măsură să nu fie compatibilă cu articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 alineatul (2) din TFUE] și consideră că niciuna dintre excepțiile menționate la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE [în prezent, articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE] nu pare să se aplice. |
| --- | --- |

(46)

În decizia sa de prelungire, Comisia a apreciat că este posibil ca această măsură să nu fie compatibilă cu articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 alineatul (2) din TFUE] și consideră că niciuna dintre excepțiile menționate la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE [în prezent, articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE] nu pare să se aplice.

| (47) | Astfel, Comisia consideră, pe baza calculelor efectuate de consultantul său, că este posibil ca valoarea compensației să fi depășit ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligației de serviciu public (colectarea depozitelor destinate sectorului locuințelor sociale), luând în calcul încasările aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligației respective. Amintind că valoarea compensației trebuie să includă toate avantajele acordate de către stat sau prin intermediul resurselor statului, indiferent de formă, Comisia a ținut seama, la calcularea compensației, nu numai de costul net al colectării depozitelor centralizate la CDC, ci și de rezultatul (costul sau profitul) net al activităților de interes general și al activităților libere. Raportul consultantului Comisiei a relevat o supracompensare a grupului Crédit Mutuel în 1991, 1992, 1993 și 1998. |
| --- | --- |

(47)

Astfel, Comisia consideră, pe baza calculelor efectuate de consultantul său, că este posibil ca valoarea compensației să fi depășit ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligației de serviciu public (colectarea depozitelor destinate sectorului locuințelor sociale), luând în calcul încasările aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligației respective. Amintind că valoarea compensației trebuie să includă toate avantajele acordate de către stat sau prin intermediul resurselor statului, indiferent de formă, Comisia a ținut seama, la calcularea compensației, nu numai de costul net al colectării depozitelor centralizate la CDC, ci și de rezultatul (costul sau profitul) net al activităților de interes general și al activităților libere. Raportul consultantului Comisiei a relevat o supracompensare a grupului Crédit Mutuel în 1991, 1992, 1993 și 1998.

3.   ARGUMENTELE RECLAMANȚILOR

| (48) | Argumentele reclamanților au fost prezentate de Comisie în decizia sa din 6 februarie 1998 privind inițierea procedurii în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 108 alineatul (2) din TFUE]. Memoriile justificative transmise ulterior prezintă următoarele noi argumente. |
| --- | --- |

(48)

Argumentele reclamanților au fost prezentate de Comisie în decizia sa din 6 februarie 1998 privind inițierea procedurii în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE [în prezent, articolul 108 alineatul (2) din TFUE]. Memoriile justificative transmise ulterior prezintă următoarele noi argumente.

| (49) | O notă din partea AFB (actualizată la sfârșitul lunii februarie 1999 și comunicată Comisiei în octombrie 1999) privind efectul de atracție al sistemului libretelor albastre a evaluat produsul net bancar generat de acest efect de atracție la 17 miliarde FRF (2,6 miliarde EUR), presupunând că în perioada 1986-1997 creșterea cotei de piață a Crédit Mutuel în toate segmentele provine exclusiv din distribuția de librete albastre. |
| --- | --- |

(49)

O notă din partea AFB (actualizată la sfârșitul lunii februarie 1999 și comunicată Comisiei în octombrie 1999) privind efectul de atracție al sistemului libretelor albastre a evaluat produsul net bancar generat de acest efect de atracție la 17 miliarde FRF (2,6 miliarde EUR), presupunând că în perioada 1986-1997 creșterea cotei de piață a Crédit Mutuel în toate segmentele provine exclusiv din distribuția de librete albastre.

| (50) | Într-un studiu realizat de Caisse Nationale du Crédit Agricole, comunicat în luna mai 2000, s-a analizat evoluția numărului de ghișee ale grupului Crédit Mutuel. Se pare că numărul total de ghișee permanente a scăzut în perioada 1991-1994, ca apoi să crească treptat până în 1998, când a atins din nou nivelul din 1990. Evoluția a fost diferită de la o regiune la alta: numărul ghișeelor permanente, ulterior nepermanente, a scăzut în regiunile în care Crédit Mutuel avea o puternică tradiție (Ținuturile Loarei, Bretania, Alsacia), dar a crescut în celelalte regiuni. Așadar, Crédit Mutuel și-a redus probabil prezența în zonele rurale, pentru a și-o consolida în zona urbană. Aceste informații par să contrazică afirmațiile grupului Crédit Mutuel, potrivit cărora acesta a fost obligat să mențină o prezență puternică în zona rurală în cursul anilor ’90. De asemenea, aceste date par să indice faptul că grupul Crédit Mutuel este în măsură să mențină o rețea extrem de densă, chiar și după eliminarea oricărui control din partea autorităților publice. |
| --- | --- |

(50)

Într-un studiu realizat de Caisse Nationale du Crédit Agricole, comunicat în luna mai 2000, s-a analizat evoluția numărului de ghișee ale grupului Crédit Mutuel. Se pare că numărul total de ghișee permanente a scăzut în perioada 1991-1994, ca apoi să crească treptat până în 1998, când a atins din nou nivelul din 1990. Evoluția a fost diferită de la o regiune la alta: numărul ghișeelor permanente, ulterior nepermanente, a scăzut în regiunile în care Crédit Mutuel avea o puternică tradiție (Ținuturile Loarei, Bretania, Alsacia), dar a crescut în celelalte regiuni. Așadar, Crédit Mutuel și-a redus probabil prezența în zonele rurale, pentru a și-o consolida în zona urbană. Aceste informații par să contrazică afirmațiile grupului Crédit Mutuel, potrivit cărora acesta a fost obligat să mențină o prezență puternică în zona rurală în cursul anilor ’90. De asemenea, aceste date par să indice faptul că grupul Crédit Mutuel este în măsură să mențină o rețea extrem de densă, chiar și după eliminarea oricărui control din partea autorităților publice.

| (51) | La 4 iunie 1998, AFB a adresat Comisiei o scrisoare în care afirma că nivelul de remunerare de 1,3 % din valoarea fondurilor aferente libretelor albastre centralizate la CDC este excesiv, având în vedere faptul că Poșta și Casa de Economii încasau de la CDC în aceeași perioadă 1,50 % și, respectiv, 1,20 % din fondurile aferente libretelor A, centralizate tot la CDC. De asemenea, AFB arăta că, în 1997, a propus autorităților franceze să asigure colectarea depozitelor aferente libretelor albastre în schimbul unei remunerații de numai 1 %, însă guvernul nu a răspuns acestei oferte. AFB sublinia, în special, că raportul din aprilie 1998 al domnului deputat Douyère privind modernizarea caselor de economii menționa că pentru o casă de economii de mărime medie, precum cea din Burgundia, costul colectării este de 0,96 % din fondurile acesteia și că nu există motive pentru care Crédit Mutuel să suporte costuri de gestionare mai ridicate. |
| --- | --- |

(51)

La 4 iunie 1998, AFB a adresat Comisiei o scrisoare în care afirma că nivelul de remunerare de 1,3 % din valoarea fondurilor aferente libretelor albastre centralizate la CDC este excesiv, având în vedere faptul că Poșta și Casa de Economii încasau de la CDC în aceeași perioadă 1,50 % și, respectiv, 1,20 % din fondurile aferente libretelor A, centralizate tot la CDC. De asemenea, AFB arăta că, în 1997, a propus autorităților franceze să asigure colectarea depozitelor aferente libretelor albastre în schimbul unei remunerații de numai 1 %, însă guvernul nu a răspuns acestei oferte. AFB sublinia, în special, că raportul din aprilie 1998 al domnului deputat Douyère privind modernizarea caselor de economii menționa că pentru o casă de economii de mărime medie, precum cea din Burgundia, costul colectării este de 0,96 % din fondurile acesteia și că nu există motive pentru care Crédit Mutuel să suporte costuri de gestionare mai ridicate.

| (52) | Un memoriu din partea biroului Glais din august 2000, transmis la solicitarea AFB, a adăugat elemente statistice referitoare la avantajul competitiv pe care dreptul exclusiv de distribuție a libretelor albastre l-ar fi conferit grupului Crédit Mutuel. Investigarea seriilor temporale ale libretelor arată că fondurile depozitelor de pe libretul albastru, precum și fondurile celorlalte depozite au înregistrat o creștere puternică până la sfârșitul perioadei 1985-1987. Creșterea împrumuturilor acordate gospodăriilor continuă și după această dată, rămânând mai puternică pentru Crédit Mutuel decât pentru principalii concurenți ai acestuia. Expertul biroului Glais a dedus din aceasta că „impactul pe care sistemul libretelor albastre pare să-l fi avut constă, așadar, în atragerea clientelei și, începând de la jumătatea anilor ’80, efectul pozitiv pare să se fi perpetuat fără o creștere a depozitelor. Prin urmare, începând din această perioadă, strategia expansionistă a Crédit Mutuel pare să fi fost alimentată de clienții fidelizați inițial.” Utilizând, în special, un indicator de persistență a șocurilor economice aleatorii asupra variabilelor de activitate și o modelizare a unei ecuații simple privind cererea de credite, expertul a concluzionat că activitatea Crédit Mutuel (în principal, activitatea de creditare) pare să fi fost deconectată de la evoluția medie a pieței bancare. Expertul explică acest fenomen prin faptul că grupul Crédit Mutuel ar avea clienți mai puternic fidelizați, de exemplu, prin intermediul libretului albastru, decât clienții celorlalte rețele bancare. |
| --- | --- |

(52)

Un memoriu din partea biroului Glais din august 2000, transmis la solicitarea AFB, a adăugat elemente statistice referitoare la avantajul competitiv pe care dreptul exclusiv de distribuție a libretelor albastre l-ar fi conferit grupului Crédit Mutuel. Investigarea seriilor temporale ale libretelor arată că fondurile depozitelor de pe libretul albastru, precum și fondurile celorlalte depozite au înregistrat o creștere puternică până la sfârșitul perioadei 1985-1987. Creșterea împrumuturilor acordate gospodăriilor continuă și după această dată, rămânând mai puternică pentru Crédit Mutuel decât pentru principalii concurenți ai acestuia. Expertul biroului Glais a dedus din aceasta că „impactul pe care sistemul libretelor albastre pare să-l fi avut constă, așadar, în atragerea clientelei și, începând de la jumătatea anilor ’80, efectul pozitiv pare să se fi perpetuat fără o creștere a depozitelor. Prin urmare, începând din această perioadă, strategia expansionistă a Crédit Mutuel pare să fi fost alimentată de clienții fidelizați inițial.” Utilizând, în special, un indicator de persistență a șocurilor economice aleatorii asupra variabilelor de activitate și o modelizare a unei ecuații simple privind cererea de credite, expertul a concluzionat că activitatea Crédit Mutuel (în principal, activitatea de creditare) pare să fi fost deconectată de la evoluția medie a pieței bancare. Expertul explică acest fenomen prin faptul că grupul Crédit Mutuel ar avea clienți mai puternic fidelizați, de exemplu, prin intermediul libretului albastru, decât clienții celorlalte rețele bancare.

| (53) | Într-un al doilea memoriu (decembrie 2000), biroul Glais a propus o nouă analiză econometrică a gradului de captivitate a clienților fiecărei rețele bancare. Rezultatele acestei analize sunt, potrivit expertului, coroborate cu ipoteza potrivit căreia Crédit Mutuel și Casa de Economii dispun de mijloace care le permit să își fidelizeze clienții mult mai bine decât reușesc să o facă celelalte bănci. Totuși, nu se poate stabili dacă la originea acestei fidelizări mai puternice a clienților se află distribuția unui libret de economii defiscalizat sau utilizarea unei rețele dense de sucursale în regiuni diferite (două instrumente comune de care dispun aceste rețele). |
| --- | --- |

(53)

Într-un al doilea memoriu (decembrie 2000), biroul Glais a propus o nouă analiză econometrică a gradului de captivitate a clienților fiecărei rețele bancare. Rezultatele acestei analize sunt, potrivit expertului, coroborate cu ipoteza potrivit căreia Crédit Mutuel și Casa de Economii dispun de mijloace care le permit să își fidelizeze clienții mult mai bine decât reușesc să o facă celelalte bănci. Totuși, nu se poate stabili dacă la originea acestei fidelizări mai puternice a clienților se află distribuția unui libret de economii defiscalizat sau utilizarea unei rețele dense de sucursale în regiuni diferite (două instrumente comune de care dispun aceste rețele).

| (54) | În afară de prezenta procedură, Comisia a primit, de asemenea, un memoriu suplimentar de la reclamanți, în care aceștia susțin că achiziționarea CIC de către Crédit Mutuel în aprilie 1997, odată cu privatizarea acestei instituții bancare care fusese deținută anterior de grupul de asigurări de stat GAN, a fost posibilă datorită ajutoarelor de care a beneficiat Crédit Mutuel în legătură cu libretele albastre, ceea ce a determinat o creștere a cotei sale pe piața depozitelor de la 2 %, cât înregistra în 1969, la aproximativ 6,9 % în 1997. În opinia reclamanților, capitalul propriu al întreprinderii a înregistrat, tocmai datorită ajutoarelor în cauză, o creștere rapidă, de la 650 milioane FRF (99 milioane EUR) în 1974 la 47,3 miliarde FRF (7,2 miliarde EUR) în 1997. |
| --- | --- |

(54)

În afară de prezenta procedură, Comisia a primit, de asemenea, un memoriu suplimentar de la reclamanți, în care aceștia susțin că achiziționarea CIC de către Crédit Mutuel în aprilie 1997, odată cu privatizarea acestei instituții bancare care fusese deținută anterior de grupul de asigurări de stat GAN, a fost posibilă datorită ajutoarelor de care a beneficiat Crédit Mutuel în legătură cu libretele albastre, ceea ce a determinat o creștere a cotei sale pe piața depozitelor de la 2 %, cât înregistra în 1969, la aproximativ 6,9 % în 1997. În opinia reclamanților, capitalul propriu al întreprinderii a înregistrat, tocmai datorită ajutoarelor în cauză, o creștere rapidă, de la 650 milioane FRF (99 milioane EUR) în 1974 la 47,3 miliarde FRF (7,2 miliarde EUR) în 1997.

| (55) | În final, reclamația din 19 septembrie 2006 a Asociației victimelor Crédit Mutuel conține doar acuzația de „deturnare a economiilor publice în scopuri private și comerciale [...] în detrimentul deponenților și al economiei franceze”, fără a prezenta o argumentație veritabilă sau elemente de probă în legătură cu un eventual ajutor de stat ilegal. |
| --- | --- |

(55)

În final, reclamația din 19 septembrie 2006 a Asociației victimelor Crédit Mutuel conține doar acuzația de „deturnare a economiilor publice în scopuri private și comerciale [...] în detrimentul deponenților și al economiei franceze”, fără a prezenta o argumentație veritabilă sau elemente de probă în legătură cu un eventual ajutor de stat ilegal.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (56) | În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii din 6 februarie 1998, Comisia a primit observații din partea a numeroase părți terțe interesate. |
| --- | --- |

(56)

În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii din 6 februarie 1998, Comisia a primit observații din partea a numeroase părți terțe interesate.

| (57) | Anumiți concurenți ai grupului Crédit Mutuel au fost afectați de prejudiciul pe care aceștia consideră că l-au suferit ca urmare a acordării în favoarea Crédit Mutuel a dreptului exclusiv de distribuție a libretelor albastre. Aceste bănci au susținut, în marea lor majoritate, existența unui efect de atracție al regimului libretelor albastre care a determinat o pierdere a clientelei lor în beneficiul Crédit Mutuel și și-au exprimat dorința ca acest drept exclusiv să fie eliminat. Comisia a primit astfel de observații din partea următoarelor instituții: | Banque Dupuy de Parseval |
| --- | --- | --- |

(57)

Anumiți concurenți ai grupului Crédit Mutuel au fost afectați de prejudiciul pe care aceștia consideră că l-au suferit ca urmare a acordării în favoarea Crédit Mutuel a dreptului exclusiv de distribuție a libretelor albastre. Aceste bănci au susținut, în marea lor majoritate, existența unui efect de atracție al regimului libretelor albastre care a determinat o pierdere a clientelei lor în beneficiul Crédit Mutuel și și-au exprimat dorința ca acest drept exclusiv să fie eliminat. Comisia a primit astfel de observații din partea următoarelor instituții:

Banque Dupuy de Parseval

| | Banque Natexis |
| --- | --- |

Banque Natexis

| | Banque de Picardie |
| --- | --- |

Banque de Picardie

| | Banque Populaire de Bourgogne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Bourgogne

| | Banque Populaire Bretagne Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Bretagne Atlantique

| | Banque Populaire du Centre |
| --- | --- |

Banque Populaire du Centre

| | Banque Populaire Centre-Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Centre-Atlantique

| | Banque Populaire de Champagne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Champagne

| | Banque Populaire de la Côte d’Azur |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Côte d’Azur

| | Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud |
| --- | --- |

Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud

| | Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain |
| --- | --- |

Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain

| | Banque Populaire du Haut-Rhin |
| --- | --- |

Banque Populaire du Haut-Rhin

| | Banque Populaire de La Loire |
| --- | --- |

Banque Populaire de La Loire

| | Banque Populaire de Lorraine |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lorraine

| | Banque Populaire de Lyon |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lyon

| | Banque Populaire du Midi |
| --- | --- |

Banque Populaire du Midi

| | Banque Populaire du Massif Central |
| --- | --- |

Banque Populaire du Massif Central

| | Banque Populaire de l’Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire de l’Ouest

| | Banque Populaire Provençale et Corse |
| --- | --- |

Banque Populaire Provençale et Corse

| | Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège |
| --- | --- |

Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège

| | Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais |
| --- | --- |

Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais

| | Banque Populaire Savoisienne |
| --- | --- |

Banque Populaire Savoisienne

| | Banque Populaire de la Région Economique de Strasbourg |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Région Economique de Strasbourg

| | Banque Populaire du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire du Sud-Ouest

| | Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron |
| --- | --- |

Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron

| | B.P.ROP Banque Populaire |
| --- | --- |

B.P.ROP Banque Populaire

| | Banque de Savoie |
| --- | --- |

Banque de Savoie

| | Crédit Commercial de France |
| --- | --- |

Crédit Commercial de France

| | Crédit Commercial du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Crédit Commercial du Sud-Ouest

| | Crédit Lyonnais |
| --- | --- |

Crédit Lyonnais

| | Société Générale |
| --- | --- |

Société Générale

| | Union des Banques à Paris. |
| --- | --- |

Union des Banques à Paris.

| (58) | De asemenea, pe lângă observațiile prezentate la secțiunea 4 în apărarea grupului Crédit Mutuel, Comisia a primit observațiile următoarelor părți terțe în favoarea sistemului libretelor albastre: | domnul Bertholet, deputat, departamentul Drôme |
| --- | --- | --- |

(58)

De asemenea, pe lângă observațiile prezentate la secțiunea 4 în apărarea grupului Crédit Mutuel, Comisia a primit observațiile următoarelor părți terțe în favoarea sistemului libretelor albastre:

domnul Bertholet, deputat, departamentul Drôme

| | domnul Blondel, membru al Consiliului General, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Blondel, membru al Consiliului General, departamentul Nord

| | domnu Cabot, director, Centrul Regional de Informare pentru Tineret din Toulouse |
| --- | --- |

domnu Cabot, director, Centrul Regional de Informare pentru Tineret din Toulouse

| | domnul Cormorèche, primarul orașului Montluel |
| --- | --- |

domnul Cormorèche, primarul orașului Montluel

| | domnul Cornelis, membru al Consiliului General, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Cornelis, membru al Consiliului General, departamentul Nord

| | domnul Chavannes, primarul orașului Angoulême |
| --- | --- |

domnul Chavannes, primarul orașului Angoulême

| | domnul Crépeau, deputat, departamentul Charente-Maritime |
| --- | --- |

domnul Crépeau, deputat, departamentul Charente-Maritime

| | domnul Debavelaere, senator, departamentul Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Debavelaere, senator, departamentul Pas-de-Calais

| | domnul Decool, primarul orașului Brouckerque |
| --- | --- |

domnul Decool, primarul orașului Brouckerque

| | domnul Delevoye, senator, departamentul Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Delevoye, senator, departamentul Pas-de-Calais

| | domnul Delnatte, deputat, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Delnatte, deputat, departamentul Nord

| | domnul Dolez, deputat, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Dolez, deputat, departamentul Nord

| | domnul Ewald, delegat regional al Asociației pentru dreptul la inițiativă economică |
| --- | --- |

domnul Ewald, delegat regional al Asociației pentru dreptul la inițiativă economică

| | domnul Fronton, Uniunea departamentală a asociațiilor familiale din departamentul Haute-Garonne |
| --- | --- |

domnul Fronton, Uniunea departamentală a asociațiilor familiale din departamentul Haute-Garonne

| | domnul Foy, senator, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Foy, senator, departamentul Nord

| | domnul Galiègue, președinte al Caisse de Crédit Mutuel din Solesmes |
| --- | --- |

domnul Galiègue, președinte al Caisse de Crédit Mutuel din Solesmes

| | doamna Gournay, primarul orașului Caestre |
| --- | --- |

doamna Gournay, primarul orașului Caestre

| | doamna Armelle Guinebertière, deputat în Parlamentul European |
| --- | --- |

doamna Armelle Guinebertière, deputat în Parlamentul European

| | domnul Hervé, primarul orașului Rennes |
| --- | --- |

domnul Hervé, primarul orașului Rennes

| | domnul Humez, președinte al Comitetului departamental de luptă împotriva mucoviscidozei, Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Humez, președinte al Comitetului departamental de luptă împotriva mucoviscidozei, Pas-de-Calais

| | doamna Ingelaere, președinte al Flandr’action |
| --- | --- |

doamna Ingelaere, președinte al Flandr’action

| | domnul Juppé, deputat și primar al orașului Bordeaux |
| --- | --- |

domnul Juppé, deputat și primar al orașului Bordeaux

| | domnul Lapalu, președinte al asociației Animation et gestion d’organismes privés (Organizarea și gestionarea organismelor private) |
| --- | --- |

domnul Lapalu, președinte al asociației Animation et gestion d’organismes privés (Organizarea și gestionarea organismelor private)

| | domnul Lazaro, deputat, departamentul Nord |
| --- | --- |

domnul Lazaro, deputat, departamentul Nord

| | domnul Lebreton, președinte al Consiliului General, departamentul Côtes d’Armor |
| --- | --- |

domnul Lebreton, președinte al Consiliului General, departamentul Côtes d’Armor

| | domnul Ledieu, primarul orașului Cateau-Cambrésis |
| --- | --- |

domnul Ledieu, primarul orașului Cateau-Cambrésis

| | domnul Leleu, administrator al Crédit Mutuel Nord |
| --- | --- |

domnul Leleu, administrator al Crédit Mutuel Nord

| | domnul Maille, președinte al Comunității urbane din Brest |
| --- | --- |

domnul Maille, președinte al Comunității urbane din Brest

| | domnul Masclet, membru al Consiliului Regional Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Masclet, membru al Consiliului Regional Nord-Pas-de-Calais

| | domnul Méhaignerie, președinte al Consiliului General, departamentul Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

domnul Méhaignerie, președinte al Consiliului General, departamentul Ille-et-Vilaine

| | domnul Mio, membru al Consiliului Regional al Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Mio, membru al Consiliului Regional al Nord-Pas-de-Calais

| | Dna Novak, președinte al Asociației pentru dreptul la inițiativă economică |
| --- | --- |

Dna Novak, președinte al Asociației pentru dreptul la inițiativă economică

| | Dna Permuy, membru al Consiliului Regional Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Dna Permuy, membru al Consiliului Regional Nord-Pas-de-Calais

| | domnul Albert Rivaux, membru al Consiliului General, departamentul Pas-de-Calais |
| --- | --- |

domnul Albert Rivaux, membru al Consiliului General, departamentul Pas-de-Calais

| | domnul de Rohan, președinte al Consiliului Regional din Bretania |
| --- | --- |

domnul de Rohan, președinte al Consiliului Regional din Bretania

| | domnul Valla, membru al Consiliului General, departamentul Ardèche |
| --- | --- |

domnul Valla, membru al Consiliului General, departamentul Ardèche

| | domnul Vanlerenberghe, primarul orașului Arras |
| --- | --- |

domnul Vanlerenberghe, primarul orașului Arras

| | domnul Villain, primarul orașului Cambrai |
| --- | --- |

domnul Villain, primarul orașului Cambrai

| | domnul de Villiers, deputat, departamentul Vendée. |
| --- | --- |

domnul de Villiers, deputat, departamentul Vendée.

| (59) | În marea lor majoritate, părțile terțe au subliniat rolul pe care l-a jucat, mai ales la nivel regional, Crédit Mutuel în finanțarea economiei sociale, în special a asociațiilor fără scop lucrativ. De asemenea, acestea au subliniat rolul băncii Crédit Mutuel în sprijinirea claselor muncitoare din care provine o parte importantă a clientelei sale. Mai mulți aleși locali au subliniat rolul pe care l-a avut Crédit Mutuel în crearea de întreprinderi și de locuri de muncă, precum și în dezvoltarea inițiativelor locale, prin colaborare cu colectivitățile locale. Alții au considerat că, prin structurile sale descentralizate, Crédit Mutuel a răspuns mai bine decât instituțiile centralizate nevoilor locale și necesității unei dezvoltări teritoriale echilibrate. |
| --- | --- |

(59)

În marea lor majoritate, părțile terțe au subliniat rolul pe care l-a jucat, mai ales la nivel regional, Crédit Mutuel în finanțarea economiei sociale, în special a asociațiilor fără scop lucrativ. De asemenea, acestea au subliniat rolul băncii Crédit Mutuel în sprijinirea claselor muncitoare din care provine o parte importantă a clientelei sale. Mai mulți aleși locali au subliniat rolul pe care l-a avut Crédit Mutuel în crearea de întreprinderi și de locuri de muncă, precum și în dezvoltarea inițiativelor locale, prin colaborare cu colectivitățile locale. Alții au considerat că, prin structurile sale descentralizate, Crédit Mutuel a răspuns mai bine decât instituțiile centralizate nevoilor locale și necesității unei dezvoltări teritoriale echilibrate.

5.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE CRÉDIT MUTUEL

| (60) | Crédit Mutuel reproșează Comisiei durata extrem de îndelungată de soluționare a cauzei. |
| --- | --- |

(60)

Crédit Mutuel reproșează Comisiei durata extrem de îndelungată de soluționare a cauzei.

| (61) | De asemenea, în opinia Crédit Mutuel, hotărârea Tribunalului nu numai că s-a întemeiat pe o motivare necorespunzătoare, dar a inclus și critici referitoare la raționamentul Comisiei, care nu au fost luate în considerare în decizia de prelungire, în special în ceea ce privește calcularea eventualei supracompensații. În acest sens, Crédit Mutuel reproșează Comisiei totalizarea soldurilor anuale pozitive fără deducerea soldurilor negative aferente anumitor ani, contrar metodei prevăzute în orientările comunitare privind ajutoarele de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public (în continuare, „orientările comunitare din 2005”) (23). |
| --- | --- |

(61)

De asemenea, în opinia Crédit Mutuel, hotărârea Tribunalului nu numai că s-a întemeiat pe o motivare necorespunzătoare, dar a inclus și critici referitoare la raționamentul Comisiei, care nu au fost luate în considerare în decizia de prelungire, în special în ceea ce privește calcularea eventualei supracompensații. În acest sens, Crédit Mutuel reproșează Comisiei totalizarea soldurilor anuale pozitive fără deducerea soldurilor negative aferente anumitor ani, contrar metodei prevăzute în orientările comunitare privind ajutoarele de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public (în continuare, „orientările comunitare din 2005”) (23).

| (62) | În opinia băncii, comisionul de intermediere îndeplinește cele patru condiții din jurisprudența Altmark:






  (a) | în ceea ce privește prima condiție, grupului Crédit Mutuel i-au fost atribuite două servicii de interes economic general, și anume în menținerea unui număr semnificativ de ghișee în mediul rural în scopuri legate de amenajarea teritoriului, precum și în colectarea de depozite destinate finanțării locuințelor sociale. În privința menținerii ghișeelor în mediul rural, Crédit Mutuel contestă concluzia Comisiei potrivit căreia textele legislative și de reglementare franceze rămân mult prea ambigue pentru a conferi grupului Crédit Mutuel o astfel de misiune și, prin urmare, pentru ca prima condiție din jurisprudența Altmark să fie îndeplinită. În opinia Crédit Mutuel, Comisia a ajuns la această concluzie datorită faptului că textele legislative respective nu au impus grupului Crédit Mutuel limite specifice de genul celor care se aplicau sectorului bancar în ansamblul său. De asemenea, în opinia Crédit Mutuel, Comisia încearcă să îi impună sarcina probei pentru a demonstra că prima condiție din jurisprudența Altmark este îndeplinită, lucru pe care jurisprudența în cauză nu îl prevede; |
| --- | --- | --- |

(62)

În opinia băncii, comisionul de intermediere îndeplinește cele patru condiții din jurisprudența Altmark:

(a)

în ceea ce privește prima condiție, grupului Crédit Mutuel i-au fost atribuite două servicii de interes economic general, și anume în menținerea unui număr semnificativ de ghișee în mediul rural în scopuri legate de amenajarea teritoriului, precum și în colectarea de depozite destinate finanțării locuințelor sociale. În privința menținerii ghișeelor în mediul rural, Crédit Mutuel contestă concluzia Comisiei potrivit căreia textele legislative și de reglementare franceze rămân mult prea ambigue pentru a conferi grupului Crédit Mutuel o astfel de misiune și, prin urmare, pentru ca prima condiție din jurisprudența Altmark să fie îndeplinită. În opinia Crédit Mutuel, Comisia a ajuns la această concluzie datorită faptului că textele legislative respective nu au impus grupului Crédit Mutuel limite specifice de genul celor care se aplicau sectorului bancar în ansamblul său. De asemenea, în opinia Crédit Mutuel, Comisia încearcă să îi impună sarcina probei pentru a demonstra că prima condiție din jurisprudența Altmark este îndeplinită, lucru pe care jurisprudența în cauză nu îl prevede;

| (b) | în ceea ce privește a doua condiție, Crédit Mutuel subliniază că introducerea comisionului de intermediere a avut loc odată cu instituirea obligației de centralizare a fondurilor la CDC și că modalitățile de calcul al acestui comision au fost stabilite în mod obiectiv și transparent; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește a doua condiție, Crédit Mutuel subliniază că introducerea comisionului de intermediere a avut loc odată cu instituirea obligației de centralizare a fondurilor la CDC și că modalitățile de calcul al acestui comision au fost stabilite în mod obiectiv și transparent;

| (c) | în privința celei de-a treia condiții, banca apreciază că remunerația nu este suficientă pentru acoperirea costurilor de colectare, deoarece activitatea legată de operațiunile centralizate la CDC a determinat obținerea unui sold negativ în întreaga perioadă 1991-2005; |
| --- | --- |

(c)

în privința celei de-a treia condiții, banca apreciază că remunerația nu este suficientă pentru acoperirea costurilor de colectare, deoarece activitatea legată de operațiunile centralizate la CDC a determinat obținerea unui sold negativ în întreaga perioadă 1991-2005;

| (d) | Crédit Mutuel consideră că a patra condiție este, de asemenea, îndeplinită. Valoarea comisionului de intermediere a fost determinată în funcție de costurile suportate efectiv de Crédit Mutuel pentru distribuția de librete albastre. Crédit Mutuel este o întreprindere bine administrată în înțelesul jurisprudenței Altmark, deoarece costurile de administrare ale acestei bănci sunt printre cele mai mici. De altfel, Comisia a recunoscut acest lucru în decizia sa de prelungire (24). Crédit Mutuel consideră că motivele pentru care Comisia apreciază că această condiție nu este îndeplinită nu sunt suficient justificate. |
| --- | --- |

(d)

Crédit Mutuel consideră că a patra condiție este, de asemenea, îndeplinită. Valoarea comisionului de intermediere a fost determinată în funcție de costurile suportate efectiv de Crédit Mutuel pentru distribuția de librete albastre. Crédit Mutuel este o întreprindere bine administrată în înțelesul jurisprudenței Altmark, deoarece costurile de administrare ale acestei bănci sunt printre cele mai mici. De altfel, Comisia a recunoscut acest lucru în decizia sa de prelungire (24). Crédit Mutuel consideră că motivele pentru care Comisia apreciază că această condiție nu este îndeplinită nu sunt suficient justificate.

| (63) | În orice caz, Crédit Mutuel consideră că măsura este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. Crédit Mutuel critică în special metoda de calculare a supracompensației menționate în decizia de prelungire. În opinia grupului, Comisia ar fi comis, în primul rând, erori de calcul în evaluarea rezultatului global al contului de exploatare aferent libretului albastru, preluând concluziile eronate ale consultantului său, în pofida faptului că, în anumite privințe, nu s-a ajuns la un acord între consultantul Comisiei și cel al Crédit Mutuel (25). |
| --- | --- |

(63)

În orice caz, Crédit Mutuel consideră că măsura este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. Crédit Mutuel critică în special metoda de calculare a supracompensației menționate în decizia de prelungire. În opinia grupului, Comisia ar fi comis, în primul rând, erori de calcul în evaluarea rezultatului global al contului de exploatare aferent libretului albastru, preluând concluziile eronate ale consultantului său, în pofida faptului că, în anumite privințe, nu s-a ajuns la un acord între consultantul Comisiei și cel al Crédit Mutuel (25).

| (64) | Crédit Mutuel contestă apoi abordarea anuală menținută de Comisie (respectiv, faptul de a lua în considerare numai sumele aferente anilor în care s-a înregistrat o supracompensare, fără a le compensa cu sumele aferente anilor de subcompensare), ceea ce contrazice anumite precedente, decizia anulată, precum și, în opinia sa, orientările comunitare din 2005 (26). Comisia ar trebui să aplice o abordare globală (adică să compenseze totalitatea sumelor aferente anilor de supracompensare cu cele din anii de subcompensare) pentru întreaga perioadă 1991-1998, pe de o parte, și pentru perioada începând din 1999, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(64)

Crédit Mutuel contestă apoi abordarea anuală menținută de Comisie (respectiv, faptul de a lua în considerare numai sumele aferente anilor în care s-a înregistrat o supracompensare, fără a le compensa cu sumele aferente anilor de subcompensare), ceea ce contrazice anumite precedente, decizia anulată, precum și, în opinia sa, orientările comunitare din 2005 (26). Comisia ar trebui să aplice o abordare globală (adică să compenseze totalitatea sumelor aferente anilor de supracompensare cu cele din anii de subcompensare) pentru întreaga perioadă 1991-1998, pe de o parte, și pentru perioada începând din 1999, pe de altă parte.

| (65) | În plus, în decizia sa de prelungire, Comisia nu a luat în mod corect în considerare profitul rezonabil. Pentru evaluarea profitului rezonabil, Comisia s-a bazat pe costurile capitalului propriu obligatoriu, estimate la 6 %, chiar dacă aceste costuri reprezintă cheltuieli în contabilitatea analitică și nu o marjă de profit. Comisia ar fi trebuit să ia în considerare rata rentabilității capitalului propriu anticipată de Arthur Andersen (27). Mai mult, pentru calcularea profitului rezonabil, Comisia a utilizat o bază evanescentă care își pierde valabilitatea odată cu centralizarea integrală a fondurilor la CDC, în condițiile în care aceste fonduri nu reprezintă niciun cost în materie de capital propriu obligatoriu. Crédit Mutuel subliniază că indicatorul luat în considerare de Comisie conduce la eliminarea oricărei marje normale pe libretul albastru. Crédit Mutuel consideră că orice bancă, chiar dacă realizează o activitate centralizată care nu presupune niciun cost în materie de capital propriu în sens de reglementare restrâns al ratei de adecvare a capitalului, trebuie să poată realiza o marjă de profit normală. |
| --- | --- |

(65)

În plus, în decizia sa de prelungire, Comisia nu a luat în mod corect în considerare profitul rezonabil. Pentru evaluarea profitului rezonabil, Comisia s-a bazat pe costurile capitalului propriu obligatoriu, estimate la 6 %, chiar dacă aceste costuri reprezintă cheltuieli în contabilitatea analitică și nu o marjă de profit. Comisia ar fi trebuit să ia în considerare rata rentabilității capitalului propriu anticipată de Arthur Andersen (27). Mai mult, pentru calcularea profitului rezonabil, Comisia a utilizat o bază evanescentă care își pierde valabilitatea odată cu centralizarea integrală a fondurilor la CDC, în condițiile în care aceste fonduri nu reprezintă niciun cost în materie de capital propriu obligatoriu. Crédit Mutuel subliniază că indicatorul luat în considerare de Comisie conduce la eliminarea oricărei marje normale pe libretul albastru. Crédit Mutuel consideră că orice bancă, chiar dacă realizează o activitate centralizată care nu presupune niciun cost în materie de capital propriu în sens de reglementare restrâns al ratei de adecvare a capitalului, trebuie să poată realiza o marjă de profit normală.

| (66) | De asemenea, Comisia nu a luat în considerare în mod corect cheltuielile ocazionate de cealaltă misiune de interes general pe care Crédit Mutuel consideră că o îndeplinește, și anume menținerea ghișeelor în zona rurală, în scopul stimulării economiilor populației pe întregul teritoriu, facilitând astfel accesul la serviciile bancare al unui număr mai mare de persoane. |
| --- | --- |

(66)

De asemenea, Comisia nu a luat în considerare în mod corect cheltuielile ocazionate de cealaltă misiune de interes general pe care Crédit Mutuel consideră că o îndeplinește, și anume menținerea ghișeelor în zona rurală, în scopul stimulării economiilor populației pe întregul teritoriu, facilitând astfel accesul la serviciile bancare al unui număr mai mare de persoane.

| (67) | În sfârșit, Crédit Mutuel neagă existența unui eventual efect de atracție, reamintind că, în decizia anulată, Comisia recunoscuse că acest efect de atracție nu a putut fi demonstrat în mod categoric și considerând că, între timp, nu a intervenit niciun element de noutate. |
| --- | --- |

(67)

În sfârșit, Crédit Mutuel neagă existența unui eventual efect de atracție, reamintind că, în decizia anulată, Comisia recunoscuse că acest efect de atracție nu a putut fi demonstrat în mod categoric și considerând că, între timp, nu a intervenit niciun element de noutate.

| (68) | În ceea ce privește procedura, Crédit Mutuel invocă mai multe principii generale de drept comunitar pentru a contesta eventuala recuperare a unui potențial ajutor, în special principiul încrederii legitime și al respectării unui termen rezonabil. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește procedura, Crédit Mutuel invocă mai multe principii generale de drept comunitar pentru a contesta eventuala recuperare a unui potențial ajutor, în special principiul încrederii legitime și al respectării unui termen rezonabil.

6.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI

| (69) | Franța consideră că sunt îndeplinite condițiile stabilite de jurisprudența Altmark:






  (a) | în ceea ce privește prima condiție, Franța subliniază că încredințarea unei misiuni de serviciu de interes economic general, respectiv, colectarea depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale, grupului Crédit Mutuel este un fapt recunoscut de către Comisie. Franța reamintește că, în decizia de prelungire, Comisia a arătat că menținerea ghișeelor în zona rurală în scopuri de amenajare a teritoriului poate fi, de asemenea, considerată drept un serviciu de interes economic general (28), dar nu răspunde argumentelor prezentate de Comisie în decizia sa de prelungire, potrivit cărora prima condiție din jurisprudența Altmark nu este îndeplinită, deoarece nu există o legislație sau reglementare națională care să prevadă îndeajuns de clar o misiune, în înțelesul articolului 106 alineatul (2) din TFUE (29); |
| --- | --- | --- |

(69)

Franța consideră că sunt îndeplinite condițiile stabilite de jurisprudența Altmark:

(a)

în ceea ce privește prima condiție, Franța subliniază că încredințarea unei misiuni de serviciu de interes economic general, respectiv, colectarea depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale, grupului Crédit Mutuel este un fapt recunoscut de către Comisie. Franța reamintește că, în decizia de prelungire, Comisia a arătat că menținerea ghișeelor în zona rurală în scopuri de amenajare a teritoriului poate fi, de asemenea, considerată drept un serviciu de interes economic general (28), dar nu răspunde argumentelor prezentate de Comisie în decizia sa de prelungire, potrivit cărora prima condiție din jurisprudența Altmark nu este îndeplinită, deoarece nu există o legislație sau reglementare națională care să prevadă îndeajuns de clar o misiune, în înțelesul articolului 106 alineatul (2) din TFUE (29);

| (b) | în ceea ce privește a doua condiție, Franța apreciază că parametrii de compensare au fost stabiliți în prealabil în mod obiectiv și transparent; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește a doua condiție, Franța apreciază că parametrii de compensare au fost stabiliți în prealabil în mod obiectiv și transparent;

| (c) | în privința celei de-a treia condiții, Franța subliniază că valoarea compensației (comisionul de intermediere) nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor sistemului, făcând trimitere la contul analitic de rezultat aferent sistemului libretelor albastre al Crédit Mutuel pentru perioada 1999-2005; |
| --- | --- |

(c)

în privința celei de-a treia condiții, Franța subliniază că valoarea compensației (comisionul de intermediere) nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor sistemului, făcând trimitere la contul analitic de rezultat aferent sistemului libretelor albastre al Crédit Mutuel pentru perioada 1999-2005;

| (d) | a patra condiție este, de asemenea, îndeplinită, Franța afirmând că gestiunea băncii Crédit Mutuel întrunește criteriile de eficiență necesare (30). |
| --- | --- |

(d)

a patra condiție este, de asemenea, îndeplinită, Franța afirmând că gestiunea băncii Crédit Mutuel întrunește criteriile de eficiență necesare (30).

| (70) | În ceea ce privește condițiile legate de existența unui ajutor, Franța face trimitere la argumentele formulate înaintea anulării deciziei din 2002:






  (a) | condiția resurselor statului nu este îndeplinită, deoarece beneficiile obținute de Crédit Mutuel din fondurile necentralizate la CDC (activități libere și activități de interes general) provin din resurse de origine privată (fondurile economisite de către deponenți) și nu se aflau la dispoziția autorităților publice; |
| --- | --- | --- |

(70)

În ceea ce privește condițiile legate de existența unui ajutor, Franța face trimitere la argumentele formulate înaintea anulării deciziei din 2002:

(a)

condiția resurselor statului nu este îndeplinită, deoarece beneficiile obținute de Crédit Mutuel din fondurile necentralizate la CDC (activități libere și activități de interes general) provin din resurse de origine privată (fondurile economisite de către deponenți) și nu se aflau la dispoziția autorităților publice;

| (b) | schimburile comerciale între statele membre nu au putut fi afectate înainte de instituirea pieței unice a activităților bancare și financiare la 1 ianuarie 1993, ca urmare a adoptării celei de a doua Directive 89/646/CEE a Consiliului din 15 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit și de modificare a Directivei 77/780/CEE (denumită în continuare „a doua directivă bancară”) (31). Având în vedere lipsa unui statut european al societății cooperatiste după această dată și restricțiile pe care situația creată le-a impus în ceea ce privește expansiunea transfrontalieră a societăților cu statut cooperatist, precum Crédit Mutuel, autoritățile franceze au considerat că agențiile Crédit Mutuel nu desfășurau activități dincolo de frontierele naționale. Conturile aferente libretelor albastre, deschise pe numele persoanelor nerezidente, reprezintă, în plus, un procent mai mic de 0,1 % din fondurile bănești. De asemenea, autoritățile franceze au considerat că instituțiile bancare străine din Franța vizează un segment de piață diferit de cel al Crédit Mutuel; |
| --- | --- |

(b)

schimburile comerciale între statele membre nu au putut fi afectate înainte de instituirea pieței unice a activităților bancare și financiare la 1 ianuarie 1993, ca urmare a adoptării celei de a doua Directive 89/646/CEE a Consiliului din 15 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit și de modificare a Directivei 77/780/CEE (denumită în continuare „a doua directivă bancară”) (31). Având în vedere lipsa unui statut european al societății cooperatiste după această dată și restricțiile pe care situația creată le-a impus în ceea ce privește expansiunea transfrontalieră a societăților cu statut cooperatist, precum Crédit Mutuel, autoritățile franceze au considerat că agențiile Crédit Mutuel nu desfășurau activități dincolo de frontierele naționale. Conturile aferente libretelor albastre, deschise pe numele persoanelor nerezidente, reprezintă, în plus, un procent mai mic de 0,1 % din fondurile bănești. De asemenea, autoritățile franceze au considerat că instituțiile bancare străine din Franța vizează un segment de piață diferit de cel al Crédit Mutuel;

| (c) | comisionul de intermediere plătit de către CDC grupului Crédit Mutuel asupra fondurilor centralizate ale sistemului libretelor albastre nu poate constitui un ajutor, ci doar remunerația pentru un serviciu prestat de bancă, al cărui preț a fost stabilit la 1,3 % prin contractul încheiat în 1991. Autoritățile franceze au insistat asupra importanței costurilor de gestionare a sistemului libretelor albastre, ținând seama de numărul de librete al căror fond este mai mic de 5 000 FRF (762 EUR). Autoritățile franceze au făcut referire la activitățile de contabilitate analitică realizate de Crédit Mutuel (după instituirea măsurii în cauză) pentru a concluziona că această valoare a remunerației este pe deplin justificată și au subliniat că orice avantaj pe care sistemul libretelor albastre l-ar aduce grupului Crédit Mutuel trebuie analizat prin comparație cu cheltuielile aferente unui obiectiv de interes economic general. În acest sens, autoritățile franceze au atras atenția Comisiei asupra alocării tot mai mari a fondurilor aferente libretelor în scopul unor activități financiare de interes general, ale cărei proporții au crescut de la 50 % din fondurile aferente libretului albastru în perioada 1975-1983 la 65 % în perioada 1983-1991 și la 100 % din fondurile centralizate la CDC în 1998; |
| --- | --- |

(c)

comisionul de intermediere plătit de către CDC grupului Crédit Mutuel asupra fondurilor centralizate ale sistemului libretelor albastre nu poate constitui un ajutor, ci doar remunerația pentru un serviciu prestat de bancă, al cărui preț a fost stabilit la 1,3 % prin contractul încheiat în 1991. Autoritățile franceze au insistat asupra importanței costurilor de gestionare a sistemului libretelor albastre, ținând seama de numărul de librete al căror fond este mai mic de 5 000 FRF (762 EUR). Autoritățile franceze au făcut referire la activitățile de contabilitate analitică realizate de Crédit Mutuel (după instituirea măsurii în cauză) pentru a concluziona că această valoare a remunerației este pe deplin justificată și au subliniat că orice avantaj pe care sistemul libretelor albastre l-ar aduce grupului Crédit Mutuel trebuie analizat prin comparație cu cheltuielile aferente unui obiectiv de interes economic general. În acest sens, autoritățile franceze au atras atenția Comisiei asupra alocării tot mai mari a fondurilor aferente libretelor în scopul unor activități financiare de interes general, ale cărei proporții au crescut de la 50 % din fondurile aferente libretului albastru în perioada 1975-1983 la 65 % în perioada 1983-1991 și la 100 % din fondurile centralizate la CDC în 1998;

| (d) | presupunând că ar fi existat efectiv un ajutor, în orice caz, acest lucru ar fi fost posibil deoarece sistemul libretelor albastre a fost instituit înaintea liberalizării pieței bancare la 1 ianuarie 1993 (expirarea termenului de transpunere a celei de-a doua directive bancare). |
| --- | --- |

(d)

presupunând că ar fi existat efectiv un ajutor, în orice caz, acest lucru ar fi fost posibil deoarece sistemul libretelor albastre a fost instituit înaintea liberalizării pieței bancare la 1 ianuarie 1993 (expirarea termenului de transpunere a celei de-a doua directive bancare).

| (71) | În nota din 26 octombrie 2001, autoritățile franceze prezintă motivul pentru care, în cazul în care Comisia ar considera că măsura se clasifică drept ajutor de stat, acesta ar fi, în orice caz, un ajutor compatibil cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (3) din TFUE. Autoritățile franceze reproșează Comisiei faptul că a comis erori la calcularea rezultatului total al contului de exploatare al sistemului libretelor albastre, neutilizând metoda propusă de către consultantul Crédit Mutuel (32). De asemenea, autoritățile franceze subliniază că ar trebui luat în considerare de către Comisie un profit rezonabil pe care autoritățile franceze îl estimează la [...] (33). |
| --- | --- |

(71)

În nota din 26 octombrie 2001, autoritățile franceze prezintă motivul pentru care, în cazul în care Comisia ar considera că măsura se clasifică drept ajutor de stat, acesta ar fi, în orice caz, un ajutor compatibil cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (3) din TFUE. Autoritățile franceze reproșează Comisiei faptul că a comis erori la calcularea rezultatului total al contului de exploatare al sistemului libretelor albastre, neutilizând metoda propusă de către consultantul Crédit Mutuel (32). De asemenea, autoritățile franceze subliniază că ar trebui luat în considerare de către Comisie un profit rezonabil pe care autoritățile franceze îl estimează la [...] (33).

| (72) | În observațiile referitoare la decizia de prelungire, autoritățile franceze reproșează, de asemenea, Comisiei, faptul că a urmat un „raționament asimetric”, întrucât nu a compensat sumele aferente anilor în care s-a înregistrat o supracompensare (1991, 1992, 1993 și 1998) cu cele aferente anilor în care s-a înregistrat o subcompensare (1994-1997) și că, în anexa 1 la decizia de prelungire, aceasta a preluat în totalitate concluziile consultantului său referitoare la cele trei puncte de divergență dintre Franța și Comisie. Franța a precizat că, de-a lungul întregii perioade 1999-2005, sistemul libretelor albastre a fost subcompensat de către stat. Astfel, valoarea comisionului de intermediere nu a depășit ceea ce era necesar pentru acoperirea costurilor de distribuție a libretelor, astfel cum se reflectă în contabilitatea analitică a acestui sistem, care a fost realizată împreună cu Comisia (cu excepția a două adaptări (34)) și care satisface cerințele Directivei 80/723/CEE a Comisiei din 25 iunie 1980 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența financiară în cadrul anumitor întreprinderi (35). De asemenea, Franța a explicat că reducerile recente ale comisionului de intermediere răspund, în principal, nevoilor actorilor din domeniul finanțării sectorului locuințelor sociale (36). |
| --- | --- |

(72)

În observațiile referitoare la decizia de prelungire, autoritățile franceze reproșează, de asemenea, Comisiei, faptul că a urmat un „raționament asimetric”, întrucât nu a compensat sumele aferente anilor în care s-a înregistrat o supracompensare (1991, 1992, 1993 și 1998) cu cele aferente anilor în care s-a înregistrat o subcompensare (1994-1997) și că, în anexa 1 la decizia de prelungire, aceasta a preluat în totalitate concluziile consultantului său referitoare la cele trei puncte de divergență dintre Franța și Comisie. Franța a precizat că, de-a lungul întregii perioade 1999-2005, sistemul libretelor albastre a fost subcompensat de către stat. Astfel, valoarea comisionului de intermediere nu a depășit ceea ce era necesar pentru acoperirea costurilor de distribuție a libretelor, astfel cum se reflectă în contabilitatea analitică a acestui sistem, care a fost realizată împreună cu Comisia (cu excepția a două adaptări (34)) și care satisface cerințele Directivei 80/723/CEE a Comisiei din 25 iunie 1980 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența financiară în cadrul anumitor întreprinderi (35). De asemenea, Franța a explicat că reducerile recente ale comisionului de intermediere răspund, în principal, nevoilor actorilor din domeniul finanțării sectorului locuințelor sociale (36).

| (73) | Autoritățile franceze precizează că există un mecanism de rambursare a unei eventuale supracompensații încă din 1999. |
| --- | --- |

(73)

Autoritățile franceze precizează că există un mecanism de rambursare a unei eventuale supracompensații încă din 1999.

| (74) | De asemenea, Franța a explicat că riscul de nelichiditate pe o perioadă de o lună era suportat de Crédit Mutuel, iar riscul de nelichiditate pe o perioadă mai mare de o lună era suportat de CDC. Franța a precizat că, fiind vorba de sume încasate în baza libretelor albastre, procentul de pondere a riscurilor pentru calcularea cerințelor de capital propriu necesar asigurării marjei de solvabilitate era de 0 %. Franța a arătat că, în perioada 1999-2005, ponderea riscului pentru cerințele de capital propriu ale Crédit Mutuel cu privire la celelalte produse de economisire și alte resurse în afară de libretul albastru, a variat între [...] și [...]%. Autoritățile franceze au precizat că, ținând seama de lipsa de relevanță a aplicării raportului de solvabilitate europeană începând din momentul centralizării integrale a fondurilor la CDC în 1999, Crédit Mutuel a inclus în calculul profitului rezonabil corespunzător libretelor albastre un cost al capitalului propriu obținut prin raportare la costul capitalului pentru celelalte produse de economisire și alte resurse, limitându-l totodată ([...]-[...]% între 1999 și 2005). La solicitarea Comisiei, Franța a oferit, de asemenea, precizări cu privire la marja de compensare aferentă constituirii unei rezerve obligatorii la Banca Națională a Franței. |
| --- | --- |

(74)

De asemenea, Franța a explicat că riscul de nelichiditate pe o perioadă de o lună era suportat de Crédit Mutuel, iar riscul de nelichiditate pe o perioadă mai mare de o lună era suportat de CDC. Franța a precizat că, fiind vorba de sume încasate în baza libretelor albastre, procentul de pondere a riscurilor pentru calcularea cerințelor de capital propriu necesar asigurării marjei de solvabilitate era de 0 %. Franța a arătat că, în perioada 1999-2005, ponderea riscului pentru cerințele de capital propriu ale Crédit Mutuel cu privire la celelalte produse de economisire și alte resurse în afară de libretul albastru, a variat între [...] și [...]%. Autoritățile franceze au precizat că, ținând seama de lipsa de relevanță a aplicării raportului de solvabilitate europeană începând din momentul centralizării integrale a fondurilor la CDC în 1999, Crédit Mutuel a inclus în calculul profitului rezonabil corespunzător libretelor albastre un cost al capitalului propriu obținut prin raportare la costul capitalului pentru celelalte produse de economisire și alte resurse, limitându-l totodată ([...]-[...]% între 1999 și 2005). La solicitarea Comisiei, Franța a oferit, de asemenea, precizări cu privire la marja de compensare aferentă constituirii unei rezerve obligatorii la Banca Națională a Franței.

7.   EVALUARE

7.1.   Existența ajutorului

| (75) | În decizia de prelungire, Comisia a apreciat că singura măsură în cauză de natură să conțină elemente de ajutor de stat este comisionul de intermediere plătit grupului Crédit Mutuel de către CDC (37). |
| --- | --- |

(75)

În decizia de prelungire, Comisia a apreciat că singura măsură în cauză de natură să conțină elemente de ajutor de stat este comisionul de intermediere plătit grupului Crédit Mutuel de către CDC (37).

| (76) | Eventualul ajutor reprezentat de comisionul de intermediere a fost instituit la 27 septembrie 1991 prin hotărârea din aceeași dată și, în prezenta decizie, acest ajutor este analizat până în momentul liberalizării distribuției de librete A și armonizarea libretului albastru cu libretul A la 1 ianuarie 2009 (38). |
| --- | --- |

(76)

Eventualul ajutor reprezentat de comisionul de intermediere a fost instituit la 27 septembrie 1991 prin hotărârea din aceeași dată și, în prezenta decizie, acest ajutor este analizat până în momentul liberalizării distribuției de librete A și armonizarea libretului albastru cu libretul A la 1 ianuarie 2009 (38).

7.1.1.   Condițiile jurisprudenței Altmark nu sunt îndeplinite

| (77) | Trebuie subliniat că, în conformitate cu jurisprudența Altmark
   (39), compensațiile plătite în schimbul misiunilor de serviciu public nu constituie ajutoare de stat în înțelesul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative. |
| --- | --- |

(77)

Trebuie subliniat că, în conformitate cu jurisprudența Altmark
   (39), compensațiile plătite în schimbul misiunilor de serviciu public nu constituie ajutoare de stat în înțelesul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative.

| (78) | În observațiile prezentate ca răspuns la decizia de prelungire, autoritățile franceze și Crédit Mutuel invocă existența a două servicii de interes economic general, respectiv, menținerea unei prezențe semnificative a ghișeelor în mediul rural în scopuri de amenajare a teritoriului și colectarea depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale. |
| --- | --- |

(78)

În observațiile prezentate ca răspuns la decizia de prelungire, autoritățile franceze și Crédit Mutuel invocă existența a două servicii de interes economic general, respectiv, menținerea unei prezențe semnificative a ghișeelor în mediul rural în scopuri de amenajare a teritoriului și colectarea depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale.

| (79) | Or, anterior instituirii propriu-zise a măsurii în cauză, Crédit Mutuel nu mai avea nicio obligație de menținere a ghișeelor în zona rurală, legea privind deschiderea și închiderea agențiilor bancare fiind abrogată în 1987, iar regimul de control (care ar fi fost menținut pentru Crédit Mutuel din 1987 până în 1991) fiind eliminat începând cu 1 iulie 1991 (40). Autoritățile franceze și Crédit Mutuel nu au contestat de altfel concluzia din decizia de prelungire, potrivit căreia „după 1991 [adică după data de 1 iulie 1991], nu există niciun act cu putere de lege în temeiul căruia grupului Crédit Mutuel să i se fi atribuit, în înțelesul articolului 86 din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 du TFUE], misiunea menționată la punctul 24 subpunctul (iii) de mai sus [menținerea ghișeelor în zona rurală în scopuri de amenajare a teritoriului]” (41). |
| --- | --- |

(79)

Or, anterior instituirii propriu-zise a măsurii în cauză, Crédit Mutuel nu mai avea nicio obligație de menținere a ghișeelor în zona rurală, legea privind deschiderea și închiderea agențiilor bancare fiind abrogată în 1987, iar regimul de control (care ar fi fost menținut pentru Crédit Mutuel din 1987 până în 1991) fiind eliminat începând cu 1 iulie 1991 (40). Autoritățile franceze și Crédit Mutuel nu au contestat de altfel concluzia din decizia de prelungire, potrivit căreia „după 1991 [adică după data de 1 iulie 1991], nu există niciun act cu putere de lege în temeiul căruia grupului Crédit Mutuel să i se fi atribuit, în înțelesul articolului 86 din Tratatul CE [în prezent, articolul 106 du TFUE], misiunea menționată la punctul 24 subpunctul (iii) de mai sus [menținerea ghișeelor în zona rurală în scopuri de amenajare a teritoriului]” (41).

| (80) | În consecință, rămâne să se stabilească dacă jurisprudența Altmark se aplică în privința unei singure misiuni, aceea de colectare a depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale. |
| --- | --- |

(80)

În consecință, rămâne să se stabilească dacă jurisprudența Altmark se aplică în privința unei singure misiuni, aceea de colectare a depozitelor destinate finanțării locuințelor sociale.

| (81) | Comisia observă că statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general. Comisia consideră că decretele de punere în aplicare a dispozițiilor articolului 9 din legea rectificativă a finanțelor pentru 1975 (42) și ale articolului 24 din legea rectificativă a finanțelor pentru 1982 (43), în special hotărârea din 27 septembrie 1991, conferă în mod clar grupului Crédit Mutuel misiunea (astfel cum se prevede la articolele R323-10 și R 331-14 din Codul construcțiilor și locuințelor) de a colecta fonduri bănești pe care să le transfere la CDC, permițând acesteia să finanțeze sectorul locuințelor sociale. Comisia consideră că, atunci când a clasificat această misiune drept o misiune de serviciu de interes economic general, Franța nu a comis nicio eroare vădită de apreciere. |
| --- | --- |

(81)

Comisia observă că statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general. Comisia consideră că decretele de punere în aplicare a dispozițiilor articolului 9 din legea rectificativă a finanțelor pentru 1975 (42) și ale articolului 24 din legea rectificativă a finanțelor pentru 1982 (43), în special hotărârea din 27 septembrie 1991, conferă în mod clar grupului Crédit Mutuel misiunea (astfel cum se prevede la articolele R323-10 și R 331-14 din Codul construcțiilor și locuințelor) de a colecta fonduri bănești pe care să le transfere la CDC, permițând acesteia să finanțeze sectorul locuințelor sociale. Comisia consideră că, atunci când a clasificat această misiune drept o misiune de serviciu de interes economic general, Franța nu a comis nicio eroare vădită de apreciere.

| (82) | În temeiul celei de-a patra condiții din jurisprudența Altmark, „în cazul în care întreprinderea care va îndeplini obligațiile de serviciu public nu este aleasă în urma unei proceduri de achiziție publică pentru selecția ofertei capabile să furnizeze serviciile respective cu cele mai reduse costuri pentru comunitate, nivelul compensației trebuie să fie stabilit pe baza unei analize a costurilor care ar fi suportate pentru îndeplinirea obligațiilor respective de o întreprindere medie, bine administrată [...] pentru a fi capabilă să respecte obligațiile de serviciu public, luând în calcul veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații” (44). |
| --- | --- |

(82)

În temeiul celei de-a patra condiții din jurisprudența Altmark, „în cazul în care întreprinderea care va îndeplini obligațiile de serviciu public nu este aleasă în urma unei proceduri de achiziție publică pentru selecția ofertei capabile să furnizeze serviciile respective cu cele mai reduse costuri pentru comunitate, nivelul compensației trebuie să fie stabilit pe baza unei analize a costurilor care ar fi suportate pentru îndeplinirea obligațiilor respective de o întreprindere medie, bine administrată [...] pentru a fi capabilă să respecte obligațiile de serviciu public, luând în calcul veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații” (44).

| (83) | Comisia consideră că cea de-a patra condiție nu este îndeplinită în ceea ce privește misiunea de colectare a depozitelor centralizate la CDC pentru finanțarea locuințelor sociale. Trebuie amintit că statul nu a atribuit această misiune în urma alegerii celei mai avantajoase oferte în cadrul unei proceduri de achiziție publică, ci direct prin negociere cu Crédit Mutuel. Nivelul comisionului de intermediere nu a fost stabilit luându-se în calcul costurile legate de îndeplinirea obligației de serviciu de interes economic general pe care le-ar fi suportat o întreprindere medie, bine administrată. Astfel, nivelul comisionului de intermediere, de 1,3 %, nu a putut fi stabilit pe baza costurilor reale suportate de Crédit Mutuel pentru îndeplinirea misiunii de serviciu de interes economic general, deoarece, în septembrie 1991, nu exista o contabilitate separată a sistemului libretelor albastre care să permită identificarea în evidențele contabile ale băncii a costurilor legate în mod expres de libretul albastru. Evidența contabilă separată a sistemului libretelor albastre a fost realizată după mai mulți ani și reconstituită retroactiv pentru anii anteriori până în 1991. Prin urmare, nu există niciun indiciu că nivelul comisionului de intermediere a fost stabilit luându-se în calcul costurile unei întreprinderi medii, bine administrate, care ar fi îndeplinit misiunea de interes general în cauză. Autoritățile franceze subliniază că grupul Crédit Mutuel este, în general, bine administrat, dar nu demonstrează veridicitatea acestei afirmații, făcând trimitere, în principal, la considerentul 13 din decizia de prelungire, în care Comisia menționează pur și simplu rezultatele financiare globale (dimensiunea bilanțului, rezultatul net, coeficientul de exploatare, capitalul propriu și coeficientul de solvabilitate) ale Crédit Mutuel din 2004. În orice caz, dacă un stat membru a stabilit nivelul de compensare pe baza unei analize a costurilor unei întreprinderi medii, bine administrate, statul respectiv nu ar trebui să întâmpine nicio dificultate în a demonstra acest lucru Comisiei și în a-i prezenta metodologia aplicată, ceea ce Franța nu a reușit în cazul de față. În cele din urmă, faptul că, începând cu 1 ianuarie 2009, dată la care distribuția libretelor A și a libretelor albastre a fost liberalizată, comisionul de intermediere al Crédit Mutuel s-a redus de la 1,1 % la 0,6 %, pare să indice că nivelul acestui comision a fost mai mare decât cel care ar fi fost stabilit pe baza costurilor suportate de o întreprindere medie, bine administrată, care ar fi îndeplinit aceeași misiune de interes general. |
| --- | --- |

(83)

Comisia consideră că cea de-a patra condiție nu este îndeplinită în ceea ce privește misiunea de colectare a depozitelor centralizate la CDC pentru finanțarea locuințelor sociale. Trebuie amintit că statul nu a atribuit această misiune în urma alegerii celei mai avantajoase oferte în cadrul unei proceduri de achiziție publică, ci direct prin negociere cu Crédit Mutuel. Nivelul comisionului de intermediere nu a fost stabilit luându-se în calcul costurile legate de îndeplinirea obligației de serviciu de interes economic general pe care le-ar fi suportat o întreprindere medie, bine administrată. Astfel, nivelul comisionului de intermediere, de 1,3 %, nu a putut fi stabilit pe baza costurilor reale suportate de Crédit Mutuel pentru îndeplinirea misiunii de serviciu de interes economic general, deoarece, în septembrie 1991, nu exista o contabilitate separată a sistemului libretelor albastre care să permită identificarea în evidențele contabile ale băncii a costurilor legate în mod expres de libretul albastru. Evidența contabilă separată a sistemului libretelor albastre a fost realizată după mai mulți ani și reconstituită retroactiv pentru anii anteriori până în 1991. Prin urmare, nu există niciun indiciu că nivelul comisionului de intermediere a fost stabilit luându-se în calcul costurile unei întreprinderi medii, bine administrate, care ar fi îndeplinit misiunea de interes general în cauză. Autoritățile franceze subliniază că grupul Crédit Mutuel este, în general, bine administrat, dar nu demonstrează veridicitatea acestei afirmații, făcând trimitere, în principal, la considerentul 13 din decizia de prelungire, în care Comisia menționează pur și simplu rezultatele financiare globale (dimensiunea bilanțului, rezultatul net, coeficientul de exploatare, capitalul propriu și coeficientul de solvabilitate) ale Crédit Mutuel din 2004. În orice caz, dacă un stat membru a stabilit nivelul de compensare pe baza unei analize a costurilor unei întreprinderi medii, bine administrate, statul respectiv nu ar trebui să întâmpine nicio dificultate în a demonstra acest lucru Comisiei și în a-i prezenta metodologia aplicată, ceea ce Franța nu a reușit în cazul de față. În cele din urmă, faptul că, începând cu 1 ianuarie 2009, dată la care distribuția libretelor A și a libretelor albastre a fost liberalizată, comisionul de intermediere al Crédit Mutuel s-a redus de la 1,1 % la 0,6 %, pare să indice că nivelul acestui comision a fost mai mare decât cel care ar fi fost stabilit pe baza costurilor suportate de o întreprindere medie, bine administrată, care ar fi îndeplinit aceeași misiune de interes general.

| (84) | Întrucât condițiile jurisprudenței Altmark sunt cumulative, este suficient ca una dintre condiții să nu fie îndeplinită pentru ca jurisprudența să nu se aplice, iar măsura în cauză să poată constitui eventual ajutor de stat. Din cele descrise anterior rezultă că măsura în cauză nu îndeplinește cea de-a patra condiție din jurisprudența Altmark. Prin urmare, jurisprudența Altmark nu se aplică și este necesar să se evalueze dacă măsura constituie efectiv un ajutor de stat (45)
   (46). |
| --- | --- |

(84)

Întrucât condițiile jurisprudenței Altmark sunt cumulative, este suficient ca una dintre condiții să nu fie îndeplinită pentru ca jurisprudența să nu se aplice, iar măsura în cauză să poată constitui eventual ajutor de stat. Din cele descrise anterior rezultă că măsura în cauză nu îndeplinește cea de-a patra condiție din jurisprudența Altmark. Prin urmare, jurisprudența Altmark nu se aplică și este necesar să se evalueze dacă măsura constituie efectiv un ajutor de stat (45)
   (46).

7.1.2.   Condițiile privind existența ajutorului sunt îndeplinite

| (85) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(85)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

7.1.2.1.   Imputabilitatea și resursele statului

| (86) | Comisionul de intermediere era plătit anual (47) grupului Crédit Mutuel de către CDC în temeiul unei convenții încheiate între stat și Crédit Mutuel, prin care au fost stabilite modalitățile de punere în aplicare a hotărârii din 27 septembrie 1991. Valoarea comisionului de intermediere a fost stabilită de către stat pentru a compensa obligații de serviciu public. În plus, CDC este o întreprindere publică al cărui comportament este imputabil statului (48). Prin urmare, condiția privind imputabilitatea și resursele statului este îndeplinită. |
| --- | --- |

(86)

Comisionul de intermediere era plătit anual (47) grupului Crédit Mutuel de către CDC în temeiul unei convenții încheiate între stat și Crédit Mutuel, prin care au fost stabilite modalitățile de punere în aplicare a hotărârii din 27 septembrie 1991. Valoarea comisionului de intermediere a fost stabilită de către stat pentru a compensa obligații de serviciu public. În plus, CDC este o întreprindere publică al cărui comportament este imputabil statului (48). Prin urmare, condiția privind imputabilitatea și resursele statului este îndeplinită.

7.1.2.2.   Selectivitatea

| (87) | Comisionul de intermediere a fost acordat exclusiv grupului Crédit Mutuel, în schimbul colectării economiilor centralizate la CDC pentru finanțarea sectorului locuințelor sociale, prin intermediul libretelor albastre, pentru care Crédit Mutuel deținea dreptul exclusiv de distribuție. Această măsură a avut, așadar, un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(87)

Comisionul de intermediere a fost acordat exclusiv grupului Crédit Mutuel, în schimbul colectării economiilor centralizate la CDC pentru finanțarea sectorului locuințelor sociale, prin intermediul libretelor albastre, pentru care Crédit Mutuel deținea dreptul exclusiv de distribuție. Această măsură a avut, așadar, un caracter selectiv.

7.1.2.3.   Condițiile jurisprudenței Altmark nu se aplică, analiza existenței unui avantaj care denaturează concurența

| (88) | Întrucât reprezenta un transfer de resurse de stat exclusiv în favoarea grupului Crédit Mutuel, comisionul de intermediere a consolidat poziția competitivă a acestei bănci comparativ cu cea a concurenților săi. Într-adevăr, în conformitate cu jurisprudența Curții, întărirea poziției competitive a unei întreprinderi în urma acordării unui ajutor de stat constituie, în general, dovada unei denaturări a concurenței cu celelalte întreprinderi concurente care nu au beneficiat de un ajutor similar (49). |
| --- | --- |

(88)

Întrucât reprezenta un transfer de resurse de stat exclusiv în favoarea grupului Crédit Mutuel, comisionul de intermediere a consolidat poziția competitivă a acestei bănci comparativ cu cea a concurenților săi. Într-adevăr, în conformitate cu jurisprudența Curții, întărirea poziției competitive a unei întreprinderi în urma acordării unui ajutor de stat constituie, în general, dovada unei denaturări a concurenței cu celelalte întreprinderi concurente care nu au beneficiat de un ajutor similar (49).

7.1.2.4.   Afectarea schimburilor comerciale între statele membre

| (89) | De asemenea, conform unei jurisprudențe constante, din momentul în care întreprinderea beneficiară a unui ajutor de stat exercită activități într-un domeniu deschis concurenței, care face obiectul unor schimburi comerciale între statele membre (50), aceste schimburi comerciale între state sunt afectate. Totuși, după 1979, cota de piață aferentă băncilor străine a atins 8 % pentru activitățile de creditare (4 % pentru sucursalele fără personalitate juridică, 4 % pentru filialele constituite în baza legislației franceze), 4,5 % pentru activitățile de depuneri (2 % și, respectiv, 2,5 %). În schimb, cota băncilor europene non-franceze, comparativ cu ansamblul băncilor străine, a fost de 50 % la credite și de 70 % la depozite. Așadar, încă din anii ’70, Crédit Mutuel s-a confruntat cu concurența rețelelor străine pe teritoriul francez. În plus, piața economiilor bancare lichide, din care făcea parte și libretul albastru și care includea, de asemenea, Codevi, LEP, libretele pentru tineri, conturile pe librete obișnuite și CEL (51), era deja deschisă concurenței în perioada supusă analizei. |
| --- | --- |

(89)

De asemenea, conform unei jurisprudențe constante, din momentul în care întreprinderea beneficiară a unui ajutor de stat exercită activități într-un domeniu deschis concurenței, care face obiectul unor schimburi comerciale între statele membre (50), aceste schimburi comerciale între state sunt afectate. Totuși, după 1979, cota de piață aferentă băncilor străine a atins 8 % pentru activitățile de creditare (4 % pentru sucursalele fără personalitate juridică, 4 % pentru filialele constituite în baza legislației franceze), 4,5 % pentru activitățile de depuneri (2 % și, respectiv, 2,5 %). În schimb, cota băncilor europene non-franceze, comparativ cu ansamblul băncilor străine, a fost de 50 % la credite și de 70 % la depozite. Așadar, încă din anii ’70, Crédit Mutuel s-a confruntat cu concurența rețelelor străine pe teritoriul francez. În plus, piața economiilor bancare lichide, din care făcea parte și libretul albastru și care includea, de asemenea, Codevi, LEP, libretele pentru tineri, conturile pe librete obișnuite și CEL (51), era deja deschisă concurenței în perioada supusă analizei.

| (90) | Prin urmare, Comisia concluzionează că cele patru condiții necesare pentru a stabili existența unui ajutor sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(90)

Prin urmare, Comisia concluzionează că cele patru condiții necesare pentru a stabili existența unui ajutor sunt îndeplinite.

7.1.2.5.   Ilegalitatea măsurii de ajutor de stat

| (91) | În fine, măsura de ajutor este ilegală deoarece nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE și a fost pusă în aplicare după intrarea în vigoare în Franța a Tratatului de instituire a Comunității Economice Europene. |
| --- | --- |

(91)

În fine, măsura de ajutor este ilegală deoarece nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE și a fost pusă în aplicare după intrarea în vigoare în Franța a Tratatului de instituire a Comunității Economice Europene.

| (92) | Drept răspuns la argumentul autorităților franceze potrivit căruia existența ajutorului este justificată de adoptarea acestei măsuri înainte de expirarea, la 1 ianuarie 1993, a termenului de transpunere a celei de-a doua directive bancare, Comisia subliniază că scopul acestei directive era realizarea pieței interne în sectorul instituțiilor de credit, sub aspectul libertății de stabilire și al libertății de furnizare a serviciilor. Comisia nu sugerează că piața respectivă era închisă concurenței înainte de adoptarea comisionului de intermediere, ci pur și simplu că existau încă anumite obstacole în calea libertății de stabilire și a libertății de furnizare a serviciilor în sectorul bancar. Decizia din 10 mai 2007 subliniază că libretul albastru aparține unei „piețe” a economiilor bancare lichide, ceea ce sugerează o deschidere a activității respective către concurență și nu confirmă, din niciun punct de vedere, argumentul autorităților franceze potrivit căruia activitatea respectivă ar fi fost deschisă concurenței abia începând din 1993. Dimpotrivă, decizia face referire la existența unei piețe „mature” (52). |
| --- | --- |

(92)

Drept răspuns la argumentul autorităților franceze potrivit căruia existența ajutorului este justificată de adoptarea acestei măsuri înainte de expirarea, la 1 ianuarie 1993, a termenului de transpunere a celei de-a doua directive bancare, Comisia subliniază că scopul acestei directive era realizarea pieței interne în sectorul instituțiilor de credit, sub aspectul libertății de stabilire și al libertății de furnizare a serviciilor. Comisia nu sugerează că piața respectivă era închisă concurenței înainte de adoptarea comisionului de intermediere, ci pur și simplu că existau încă anumite obstacole în calea libertății de stabilire și a libertății de furnizare a serviciilor în sectorul bancar. Decizia din 10 mai 2007 subliniază că libretul albastru aparține unei „piețe” a economiilor bancare lichide, ceea ce sugerează o deschidere a activității respective către concurență și nu confirmă, din niciun punct de vedere, argumentul autorităților franceze potrivit căruia activitatea respectivă ar fi fost deschisă concurenței abia începând din 1993. Dimpotrivă, decizia face referire la existența unei piețe „mature” (52).

7.2.   Compatibilitatea ajutorului cu piața internă

| (93) | Întrucât măsura în cauză conține elemente de ajutor de stat, Comisia trebuie să analizeze compatibilitatea acestei măsuri cu piața internă. |
| --- | --- |

(93)

Întrucât măsura în cauză conține elemente de ajutor de stat, Comisia trebuie să analizeze compatibilitatea acestei măsuri cu piața internă.

| (94) | În conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE: „întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general [...] se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii”. |
| --- | --- |

(94)

În conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE: „întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general [...] se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii”.

| (95) | Conform jurisprudenței Curții de Justiție, practicii Comisiei și orientărilor comunitare din 2005, semnificația articolului 106 alineatul (2) din TFUE este aceea că un ajutor de stat acordat unei întreprinderi care are sarcina de a gestiona un serviciu de interes economic general poate fi declarat compatibil cu piața internă dacă măsura de ajutor îndeplinește următoarele condiții:






  (a) | serviciul furnizat are caracteristicile unui serviciu de interes economic general; |
| --- | --- | --- |

(95)

Conform jurisprudenței Curții de Justiție, practicii Comisiei și orientărilor comunitare din 2005, semnificația articolului 106 alineatul (2) din TFUE este aceea că un ajutor de stat acordat unei întreprinderi care are sarcina de a gestiona un serviciu de interes economic general poate fi declarat compatibil cu piața internă dacă măsura de ajutor îndeplinește următoarele condiții:

(a)

serviciul furnizat are caracteristicile unui serviciu de interes economic general;

| (b) | întreprinderea a fost mandatată efectiv de către stat, prin intermediul unuia sau a mai multor acte oficiale, să îndeplinească această obligație de serviciu de interes economic general; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderea a fost mandatată efectiv de către stat, prin intermediul unuia sau a mai multor acte oficiale, să îndeplinească această obligație de serviciu de interes economic general;

| (c) | principiile necesității și proporționalității sunt respectate; și |
| --- | --- |

(c)

principiile necesității și proporționalității sunt respectate; și

| (d) | dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii.

| (96) | Condițiile (a) și (b) sunt îndeplinite din motivele prezentate la considerentul 81. |
| --- | --- |

(96)

Condițiile (a) și (b) sunt îndeplinite din motivele prezentate la considerentul 81.

| (97) | În ceea ce privește condiția d), Comisia nu deține niciun indiciu că schimburile intracomunitare au fost afectate într-o măsură atât de mare încât ajutorul să nu îndeplinească această condiție. În special, decizia din 10 mai 2007 a impus eliminarea exclusivității dreptului de distribuție a libretelor albastre, întrucât drepturile speciale legate de aceasta constituiau o restricție asupra libertății de furnizare a serviciilor în interiorul Comunității (53). Cu toate acestea, atât timp cât comisionul de intermediere nu a supracompensat misiunea de serviciu de interes general încredințată grupului Crédit Mutuel, nu se poate considera că acesta a afectat dezvoltarea schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină intereselor Uniunii. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește condiția d), Comisia nu deține niciun indiciu că schimburile intracomunitare au fost afectate într-o măsură atât de mare încât ajutorul să nu îndeplinească această condiție. În special, decizia din 10 mai 2007 a impus eliminarea exclusivității dreptului de distribuție a libretelor albastre, întrucât drepturile speciale legate de aceasta constituiau o restricție asupra libertății de furnizare a serviciilor în interiorul Comunității (53). Cu toate acestea, atât timp cât comisionul de intermediere nu a supracompensat misiunea de serviciu de interes general încredințată grupului Crédit Mutuel, nu se poate considera că acesta a afectat dezvoltarea schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină intereselor Uniunii.

| (98) | Comisia analizează, așadar, în continuare dacă s-au respectat principiile necesității și proporționalității, respectiv dacă valoarea compensației care constituie comisionul de intermediere a depășit ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de încasările aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații (54). |
| --- | --- |

(98)

Comisia analizează, așadar, în continuare dacă s-au respectat principiile necesității și proporționalității, respectiv dacă valoarea compensației care constituie comisionul de intermediere a depășit ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de încasările aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații (54).

| (99) | În cadrul verificării sale privind absența unei eventuale supracompensări (a se vedea sub-secțiunea 7.2.5), Comisia adoptă - pentru perioada cuprinsă între 27 septembrie 1991 (a se vedea sub-secțiunea 7.2.1) și 31 decembrie 2005 - o abordare globală (a se vedea sub-secțiunea 7.2.2). Comisia ia în considerare toate avantajele legate de sistemul libretelor albastre, fără a include însă un eventual efect de atracție a cărui amploare nu a putut fi stabilită (a se vedea sub-secțiunea 7.2.3). Este luat în calcul și un profit rezonabil (a se vedea sub-secțiunea 7.2.4), inclusiv pentru fondurile centralizate la CDC. |
| --- | --- |

(99)

În cadrul verificării sale privind absența unei eventuale supracompensări (a se vedea sub-secțiunea 7.2.5), Comisia adoptă - pentru perioada cuprinsă între 27 septembrie 1991 (a se vedea sub-secțiunea 7.2.1) și 31 decembrie 2005 - o abordare globală (a se vedea sub-secțiunea 7.2.2). Comisia ia în considerare toate avantajele legate de sistemul libretelor albastre, fără a include însă un eventual efect de atracție a cărui amploare nu a putut fi stabilită (a se vedea sub-secțiunea 7.2.3). Este luat în calcul și un profit rezonabil (a se vedea sub-secțiunea 7.2.4), inclusiv pentru fondurile centralizate la CDC.

7.2.1.   Începutul perioadei supuse analizei, 27 septembrie 1991

| (100) | În decizia de prelungire, calculul rezultatelor nete ale sistemului libretelor albastre, efectuat pentru a stabili existența unei eventuale supracompensări, a inclus rezultatele aferente întregului an 1991 (55). Cu alte cuvinte, veniturile nete provenind din activitățile libere și din activitățile de interes general au fost luate în considerare începând cu 1 ianuarie 1991. |
| --- | --- |

(100)

În decizia de prelungire, calculul rezultatelor nete ale sistemului libretelor albastre, efectuat pentru a stabili existența unei eventuale supracompensări, a inclus rezultatele aferente întregului an 1991 (55). Cu alte cuvinte, veniturile nete provenind din activitățile libere și din activitățile de interes general au fost luate în considerare începând cu 1 ianuarie 1991.

| (101) | Astfel cum s-a explicat la considerentele 75 și 76, singura măsură analizată în prezenta cauză este comisionul de intermediere, al cărui principiu a fost instituit la 27 septembrie 1991, dată la care Crédit Mutuel a primit sarcina centralizării fondurilor sale la CDC în scopul finanțării sectorului locuințelor sociale. Anterior acestei date, nu existau nici comisionul de intermediere și nici centralizarea la CDC. În consecință, Comisia trebuie să înceapă evaluarea proporționalității ajutorului de la această dată. |
| --- | --- |

(101)

Astfel cum s-a explicat la considerentele 75 și 76, singura măsură analizată în prezenta cauză este comisionul de intermediere, al cărui principiu a fost instituit la 27 septembrie 1991, dată la care Crédit Mutuel a primit sarcina centralizării fondurilor sale la CDC în scopul finanțării sectorului locuințelor sociale. Anterior acestei date, nu existau nici comisionul de intermediere și nici centralizarea la CDC. În consecință, Comisia trebuie să înceapă evaluarea proporționalității ajutorului de la această dată.

| (102) | Cheltuielile și încasările legate de îndeplinirea obligației de serviciu de interes economic general nu pot fi, așadar, anterioare datei de 27 septembrie 1991. Cu alte cuvinte, numai de la instituirea măsurii de ajutor respective (comisionul de intermediere) se pot lua în calcul cheltuielile și încasările aferente îndeplinirii obligației de serviciu de interes economic general finanțate prin acest ajutor. În concluzie, Comisia consideră că decizia sa de prelungire include o neconcordanță, deoarece limitează măsura de ajutor doar la comisionul de intermediere instituit la 27 septembrie 1991, dar continuă să ia în calcul veniturile nete provenind din libretele albastre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1991 și 27 septembrie 1991. |
| --- | --- |

(102)

Cheltuielile și încasările legate de îndeplinirea obligației de serviciu de interes economic general nu pot fi, așadar, anterioare datei de 27 septembrie 1991. Cu alte cuvinte, numai de la instituirea măsurii de ajutor respective (comisionul de intermediere) se pot lua în calcul cheltuielile și încasările aferente îndeplinirii obligației de serviciu de interes economic general finanțate prin acest ajutor. În concluzie, Comisia consideră că decizia sa de prelungire include o neconcordanță, deoarece limitează măsura de ajutor doar la comisionul de intermediere instituit la 27 septembrie 1991, dar continuă să ia în calcul veniturile nete provenind din libretele albastre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1991 și 27 septembrie 1991.

| (103) | Întrucât Crédit Mutuel nu este în măsură să comunice rezultatele nete ale activităților de interes general și ale activităților libere decât anual, Comisia consideră că pentru anul 1991 trebuie să se ia în calcul doar rezultatele nete corespunzătoare perioadei cuprinse între 27 septembrie 1991 și 31 decembrie 1991, raportând rezultatele nete pentru întregul an 1991 proporțional cu numărul de zile relevante, respectiv, 96/365. Rezultatele nete aferente fondurilor centralizate la CDC în anul 1991 pot fi luate în calcul în totalitate, deoarece, astfel cum s-a explicat la considerentul 101, această centralizare a fost introdusă exact după 27 septembrie 1991, astfel încât, prin definiție, nicio parte a acestor rezultate să nu se raporteze la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1991 și 27 septembrie 1991. |
| --- | --- |

(103)

Întrucât Crédit Mutuel nu este în măsură să comunice rezultatele nete ale activităților de interes general și ale activităților libere decât anual, Comisia consideră că pentru anul 1991 trebuie să se ia în calcul doar rezultatele nete corespunzătoare perioadei cuprinse între 27 septembrie 1991 și 31 decembrie 1991, raportând rezultatele nete pentru întregul an 1991 proporțional cu numărul de zile relevante, respectiv, 96/365. Rezultatele nete aferente fondurilor centralizate la CDC în anul 1991 pot fi luate în calcul în totalitate, deoarece, astfel cum s-a explicat la considerentul 101, această centralizare a fost introdusă exact după 27 septembrie 1991, astfel încât, prin definiție, nicio parte a acestor rezultate să nu se raporteze la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1991 și 27 septembrie 1991.

7.2.2.   Abordarea globală până la sfârșitul anului 2005 și abordarea anuală ulterioară

| (104) | În decizia sa de prelungire, Comisia a prevăzut adoptarea unei abordări anuale pentru a evalua existența eventualei supracompensări. Această abordare rezultă din orientările comunitare din 2005 și constituie o schimbare față de practica din trecut a Comisiei. Astfel, atunci când trebuia să evalueze existența unei eventuale supracompensări înaintea adoptării orientărilor comunitare din 2005, Comisia aplica o abordare care poate fi considerată „globală”, potrivit căreia sumele aferente anilor de supracompensare puteau fi compensate, fără limită, cu sumele aferente anilor de subcompensare (56). |
| --- | --- |

(104)

În decizia sa de prelungire, Comisia a prevăzut adoptarea unei abordări anuale pentru a evalua existența eventualei supracompensări. Această abordare rezultă din orientările comunitare din 2005 și constituie o schimbare față de practica din trecut a Comisiei. Astfel, atunci când trebuia să evalueze existența unei eventuale supracompensări înaintea adoptării orientărilor comunitare din 2005, Comisia aplica o abordare care poate fi considerată „globală”, potrivit căreia sumele aferente anilor de supracompensare puteau fi compensate, fără limită, cu sumele aferente anilor de subcompensare (56).

| (105) | În temeiul punctului 26 din orientările comunitare din 2005, Comisia va aplica ajutoarelor nenotificate dispozițiile cuprinse în aceste orientări dacă ajutorul a fost acordat ulterior publicării orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar în celelalte cazuri dispozițiile în vigoare la momentul acordării ajutorului. Ajutorul în cauză este acordat anual (57) și nu a fost notificat. Publicarea orientărilor comunitare din 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a avut loc la 29 noiembrie 2005. În consecință, pentru perioada anterioară anului 2006, Comisia trebuie să aplice normele în vigoare la momentul acordării ajutorului, iar pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și momentul încetării măsurii, la 31 decembrie 2008, trebuie să aplice orientările comunitare din 2005. |
| --- | --- |

(105)

În temeiul punctului 26 din orientările comunitare din 2005, Comisia va aplica ajutoarelor nenotificate dispozițiile cuprinse în aceste orientări dacă ajutorul a fost acordat ulterior publicării orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar în celelalte cazuri dispozițiile în vigoare la momentul acordării ajutorului. Ajutorul în cauză este acordat anual (57) și nu a fost notificat. Publicarea orientărilor comunitare din 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a avut loc la 29 noiembrie 2005. În consecință, pentru perioada anterioară anului 2006, Comisia trebuie să aplice normele în vigoare la momentul acordării ajutorului, iar pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și momentul încetării măsurii, la 31 decembrie 2008, trebuie să aplice orientările comunitare din 2005.

| (106) | Orientările comunitare din 2005 prevăd o abordare „anuală”, atunci când calculul unei eventuale supracompensări trebuie să se efectueze anual, fără ca valoarea supracompensației anuale să poată fi reportată în anul următor, cu excepția cazului în care această valoare este mai mică de 10 % din valoarea compensației anuale (58). |
| --- | --- |

(106)

Orientările comunitare din 2005 prevăd o abordare „anuală”, atunci când calculul unei eventuale supracompensări trebuie să se efectueze anual, fără ca valoarea supracompensației anuale să poată fi reportată în anul următor, cu excepția cazului în care această valoare este mai mică de 10 % din valoarea compensației anuale (58).

| (107) | În schimb, în perioada anterioară adoptării orientărilor comunitare din 2005, atunci când verifica dacă întreprinderea nu a fost supracompensată pentru îndeplinirea misiunii de serviciu public, Comisia aplica o abordare „globală” (a se vedea considerentul 104) (59). |
| --- | --- |

(107)

În schimb, în perioada anterioară adoptării orientărilor comunitare din 2005, atunci când verifica dacă întreprinderea nu a fost supracompensată pentru îndeplinirea misiunii de serviciu public, Comisia aplica o abordare „globală” (a se vedea considerentul 104) (59).

| (108) | În abordarea globală, rezultatele nete ale fiecărui an, cumulate an după an, sunt actualizate prin aplicarea ratei de referință valabile în Franța la data de 1 ianuarie a fiecărui an (60). |
| --- | --- |

(108)

În abordarea globală, rezultatele nete ale fiecărui an, cumulate an după an, sunt actualizate prin aplicarea ratei de referință valabile în Franța la data de 1 ianuarie a fiecărui an (60).

7.2.3.   Avantajele luate în considerare

| (109) | Potrivit punctului 17 prima teză din orientările comunitare din 2005 „veniturile care se iau în considerare trebuie să includă cel puțin toate veniturile obținute din serviciul de interes economic general”. Prin urmare, în cadrul verificării absenței unei eventuale supracompensări, trebuie să se ia în calcul rezultatul net al activităților de interes general și al activităților libere în perioada supusă investigației. Comisia consideră, astfel, că aceste rezultate sunt venituri instituite de Franța începând cu 27 septembrie 1991 în favoarea Crédit Mutuel, în cadrul îndeplinirii de către aceasta a serviciului de interes general de finanțare a sectorului locuințelor sociale prin intermediul CDC. În contabilitate analitică, aceste activități se bazează pe o resursă specifică, depozitele colectate grație distribuției de librete albastre. În condiții de piață concurențiale (fără dreptul special de a distribui un produs de economisire defiscalizat), Crédit Mutuel nu ar fi putut probabil să beneficieze de această resursă la același cost, astfel încât, în economia globală a sistemului libretelor albastre, trebuie să se ia în considerare activitățile și resursele corespunzătoare. În plus, Franța a confirmat existența unei legături între aceste activități, libretul albastru și misiunea de finanțare a sectorului locuințelor sociale, prin realocarea fondurilor aferente acestor activități către CDC începând cu 1991 (61). Cu alte cuvinte, în momentul în care a atribuit grupului Crédit Mutuel, la 27 septembrie 1991, serviciul de interes economic general de colectare a depozitelor centralizate la CDC și destinate finanțării locuințelor sociale, Franța confirmă atribuirea distribuției libretelor albastre către Crédit Mutuel. Prin urmare, începând de la această dată, profitul obținut din utilizarea fondurilor depuse în aceste librete trebuie considerat drept venit acordat grupului Crédit Mutuel pentru furnizarea serviciului de interes economic general. |
| --- | --- |

(109)

Potrivit punctului 17 prima teză din orientările comunitare din 2005 „veniturile care se iau în considerare trebuie să includă cel puțin toate veniturile obținute din serviciul de interes economic general”. Prin urmare, în cadrul verificării absenței unei eventuale supracompensări, trebuie să se ia în calcul rezultatul net al activităților de interes general și al activităților libere în perioada supusă investigației. Comisia consideră, astfel, că aceste rezultate sunt venituri instituite de Franța începând cu 27 septembrie 1991 în favoarea Crédit Mutuel, în cadrul îndeplinirii de către aceasta a serviciului de interes general de finanțare a sectorului locuințelor sociale prin intermediul CDC. În contabilitate analitică, aceste activități se bazează pe o resursă specifică, depozitele colectate grație distribuției de librete albastre. În condiții de piață concurențiale (fără dreptul special de a distribui un produs de economisire defiscalizat), Crédit Mutuel nu ar fi putut probabil să beneficieze de această resursă la același cost, astfel încât, în economia globală a sistemului libretelor albastre, trebuie să se ia în considerare activitățile și resursele corespunzătoare. În plus, Franța a confirmat existența unei legături între aceste activități, libretul albastru și misiunea de finanțare a sectorului locuințelor sociale, prin realocarea fondurilor aferente acestor activități către CDC începând cu 1991 (61). Cu alte cuvinte, în momentul în care a atribuit grupului Crédit Mutuel, la 27 septembrie 1991, serviciul de interes economic general de colectare a depozitelor centralizate la CDC și destinate finanțării locuințelor sociale, Franța confirmă atribuirea distribuției libretelor albastre către Crédit Mutuel. Prin urmare, începând de la această dată, profitul obținut din utilizarea fondurilor depuse în aceste librete trebuie considerat drept venit acordat grupului Crédit Mutuel pentru furnizarea serviciului de interes economic general.

| (110) | Reclamantul și celelalte autorități sau organisme (Consiliul concurenței și rapoartele parlamentarilor sau ale organismelor de cercetare (62)) consideră că dreptul exclusiv de distribuție a libretelor albastre a produs un „efect de atracție”, permițând Crédit Mutuel să atragă și să fidelizeze o clientelă căreia i-a vândut și alte produse bancare în afară de libretul albastru. În decizia de prelungire, Comisia nu a exclus posibilitatea ca sistemul libretelor albastre să fi generat venituri indirecte prin efectul de atracție (63), însă a menționat că, până în acel moment, aceste venituri nu au putut fi cuantificate (64). |
| --- | --- |

(110)

Reclamantul și celelalte autorități sau organisme (Consiliul concurenței și rapoartele parlamentarilor sau ale organismelor de cercetare (62)) consideră că dreptul exclusiv de distribuție a libretelor albastre a produs un „efect de atracție”, permițând Crédit Mutuel să atragă și să fidelizeze o clientelă căreia i-a vândut și alte produse bancare în afară de libretul albastru. În decizia de prelungire, Comisia nu a exclus posibilitatea ca sistemul libretelor albastre să fi generat venituri indirecte prin efectul de atracție (63), însă a menționat că, până în acel moment, aceste venituri nu au putut fi cuantificate (64).

| (111) | La încheierea investigației desfășurate în cauza de față, Comisia constată că, deși nu se poate exclude existența unui efect de atracție, datele pe care le-a colectat nu îi permit să cuantifice, în speță, într-o manieră suficient de solidă un asemenea eventual efect. |
| --- | --- |

(111)

La încheierea investigației desfășurate în cauza de față, Comisia constată că, deși nu se poate exclude existența unui efect de atracție, datele pe care le-a colectat nu îi permit să cuantifice, în speță, într-o manieră suficient de solidă un asemenea eventual efect.

| (112) | Documentele furnizate de reclamanți sugerează existența efectelor de atracție, însă nu demonstrează în mod oficial existența și, cu atât mai puțin, nu ajută la evaluarea precisă a implicațiilor financiare ale acestor efecte. |
| --- | --- |

(112)

Documentele furnizate de reclamanți sugerează existența efectelor de atracție, însă nu demonstrează în mod oficial existența și, cu atât mai puțin, nu ajută la evaluarea precisă a implicațiilor financiare ale acestor efecte.

| (113) | În ceea ce privește studiile realizate de biroul Glais (a se vedea considerentele 52 și 53), Comisia observă că grupul Crédit Mutuel poate, pe bună dreptate, să afirme că aceste analize statistice nu aduc nicio dovadă certă referitoare la un efect de atracție cuantificabil. |
| --- | --- |

(113)

În ceea ce privește studiile realizate de biroul Glais (a se vedea considerentele 52 și 53), Comisia observă că grupul Crédit Mutuel poate, pe bună dreptate, să afirme că aceste analize statistice nu aduc nicio dovadă certă referitoare la un efect de atracție cuantificabil.

| (114) | În observațiile reclamanților au fost propuse trei evaluări subiective. În primul rând, având în vedere faptul că celelalte bănci s-au oferit să distribuie libretele albastre în schimbul unui comision de 1 %, reclamanții au propus un grad de amploare aproximativ al efectului de atracție, obținut prin calculul diferenței dintre nivelul comisionului perceput de Crédit Mutuel și această rată de 1 %, respectiv 0,3 %, ceea ce corespunde unei sume de aproximativ 300 milioane FRF pe an. Cu toate acestea, nu există nicio dovadă că, în perioada supusă analizei, concurenții Crédit Mutuel ar fi putut îndeplini această misiune în aceleași condiții la acest nivel de remunerare de 1 %. De asemenea, acest prim argument nu demonstrează efectul de atracție, ci pare mai degrabă să repete acuzația că grupul Crédit Mutuel a fost supracompensat, ceea ce, după cum se va demonstra, nu este cazul. Nu se poate demonstra că efectul de atracție corespunde diferenței dintre comisionul de intermediere și cel mai mic comision ipotetic pe care concurenții Crédit Mutuel propuneau să îl perceapă în schimbul distribuției de librete albastre de către aceștia. |
| --- | --- |

(114)

În observațiile reclamanților au fost propuse trei evaluări subiective. În primul rând, având în vedere faptul că celelalte bănci s-au oferit să distribuie libretele albastre în schimbul unui comision de 1 %, reclamanții au propus un grad de amploare aproximativ al efectului de atracție, obținut prin calculul diferenței dintre nivelul comisionului perceput de Crédit Mutuel și această rată de 1 %, respectiv 0,3 %, ceea ce corespunde unei sume de aproximativ 300 milioane FRF pe an. Cu toate acestea, nu există nicio dovadă că, în perioada supusă analizei, concurenții Crédit Mutuel ar fi putut îndeplini această misiune în aceleași condiții la acest nivel de remunerare de 1 %. De asemenea, acest prim argument nu demonstrează efectul de atracție, ci pare mai degrabă să repete acuzația că grupul Crédit Mutuel a fost supracompensat, ceea ce, după cum se va demonstra, nu este cazul. Nu se poate demonstra că efectul de atracție corespunde diferenței dintre comisionul de intermediere și cel mai mic comision ipotetic pe care concurenții Crédit Mutuel propuneau să îl perceapă în schimbul distribuției de librete albastre de către aceștia.

| (115) | Potrivit celei de-a doua metode propuse de reclamanți, efectul de atracție ar putea fi măsurat în funcție de creșterea cotelor de piață ale Crédit Mutuel. O asemenea metodă de evaluare nu poate fi acceptată deoarece pleacă de la premisa că profiturile obținute din cotele de piață respective se datorează exclusiv libretelor albastre, această ipoteză nefiind susținută de niciun element obiectiv. |
| --- | --- |

(115)

Potrivit celei de-a doua metode propuse de reclamanți, efectul de atracție ar putea fi măsurat în funcție de creșterea cotelor de piață ale Crédit Mutuel. O asemenea metodă de evaluare nu poate fi acceptată deoarece pleacă de la premisa că profiturile obținute din cotele de piață respective se datorează exclusiv libretelor albastre, această ipoteză nefiind susținută de niciun element obiectiv.

| (116) | Cea de-a treia evaluare a dreptului exclusiv de distribuție se bazează pe lipsa veniturilor fiscale prin defiscalizarea libretelor albastre. În cazul în care Crédit Mutuel ar fi dorit să distribuie un libret de economii fără defiscalizare, oferind, indiferent de situația fiscală a deponenților, același randament net ca pentru libretul albastru, banca și-ar fi asumat efectiv un cost de oportunitate egal cu valoarea impozitului teoretic (potențial) plătit de deponenți. În opinia reclamanților, trebuie să se considere că avantajul fiscal cumulat în perioada 1991-1997 de ordinul a 4,5 miliarde FRF a adus grupului Crédit Mutuel avantaje însumând aceeași valoare. Acest raționament nu poate fi acceptat deoarece, foarte probabil, Crédit Mutuel nu ar fi distribuit libretele albastre în aceleași condiții dacă ar fi trebuit să își asume integral costul defiscalizării, care, de altfel, ar fi avantajat direct membrii societății. |
| --- | --- |

(116)

Cea de-a treia evaluare a dreptului exclusiv de distribuție se bazează pe lipsa veniturilor fiscale prin defiscalizarea libretelor albastre. În cazul în care Crédit Mutuel ar fi dorit să distribuie un libret de economii fără defiscalizare, oferind, indiferent de situația fiscală a deponenților, același randament net ca pentru libretul albastru, banca și-ar fi asumat efectiv un cost de oportunitate egal cu valoarea impozitului teoretic (potențial) plătit de deponenți. În opinia reclamanților, trebuie să se considere că avantajul fiscal cumulat în perioada 1991-1997 de ordinul a 4,5 miliarde FRF a adus grupului Crédit Mutuel avantaje însumând aceeași valoare. Acest raționament nu poate fi acceptat deoarece, foarte probabil, Crédit Mutuel nu ar fi distribuit libretele albastre în aceleași condiții dacă ar fi trebuit să își asume integral costul defiscalizării, care, de altfel, ar fi avantajat direct membrii societății.

| (117) | Eventualele avantaje în cauză sunt dificil de demonstrat și cuantificat. Avantajul economic direct obținut din operarea sistemului libretelor albastre se poate măsura direct pe baza evidențelor contabile ale sistemului. În schimb, avantajul economic obținut din vânzarea altor produse sau servicii clienților care au fost fidelizați cu ajutorul libretelor albastre s-ar putea observa în contabilitatea analitică a acestor altor produse, dacă ar fi posibil să se discearnă imediat ce anume s-a vândut clienților fidelizați sau atrași la Crédit Mutuel de libretele albastre și ce anume s-a vândut clienților veniți la Crédit Mutuel din alte motive, ceea ce nu este cazul. Din aceste motive, consultantul Comisiei nu a putut evalua eventualul efect de atracție cu ajutorul metodei contabile aplicate pentru evaluarea ansamblului avantajelor economice directe generate de sistemul libretelor albastre. |
| --- | --- |

(117)

Eventualele avantaje în cauză sunt dificil de demonstrat și cuantificat. Avantajul economic direct obținut din operarea sistemului libretelor albastre se poate măsura direct pe baza evidențelor contabile ale sistemului. În schimb, avantajul economic obținut din vânzarea altor produse sau servicii clienților care au fost fidelizați cu ajutorul libretelor albastre s-ar putea observa în contabilitatea analitică a acestor altor produse, dacă ar fi posibil să se discearnă imediat ce anume s-a vândut clienților fidelizați sau atrași la Crédit Mutuel de libretele albastre și ce anume s-a vândut clienților veniți la Crédit Mutuel din alte motive, ceea ce nu este cazul. Din aceste motive, consultantul Comisiei nu a putut evalua eventualul efect de atracție cu ajutorul metodei contabile aplicate pentru evaluarea ansamblului avantajelor economice directe generate de sistemul libretelor albastre.

| (118) | Încercările consultantului Comisiei de a evalua efectul de atracție prin aplicarea unor metode mai sofisticate nu au fost încununate de succes. În consecință, Comisia consideră că, în calculele efectuate pentru verificarea absenței unei eventuale supracompensări, nu poate ține seama de eventualul avantaj datorat efectului de atracție. |
| --- | --- |

(118)

Încercările consultantului Comisiei de a evalua efectul de atracție prin aplicarea unor metode mai sofisticate nu au fost încununate de succes. În consecință, Comisia consideră că, în calculele efectuate pentru verificarea absenței unei eventuale supracompensări, nu poate ține seama de eventualul avantaj datorat efectului de atracție.

7.2.4.   Calcularea profitului rezonabil

| (119) | Atunci când se verifică absența supracompensării unei întreprinderi căreia i-a fost încredințată sarcina îndeplinirii unui serviciu de interes economic general, trebuie să se ia în calcul un profit rezonabil (65). Orientările comunitare din 2005 precizează că prin „profit rezonabil se înțelege rata rentabilității capitalului propriu, care ține seama de risc sau de absența riscului pe care și-l asumă întreprinderea [...]. Rata respectivă nu depășește, în mod normal, rata medie înregistrată în sectorul în cauză în ultimii ani”. (66) |
| --- | --- |

(119)

Atunci când se verifică absența supracompensării unei întreprinderi căreia i-a fost încredințată sarcina îndeplinirii unui serviciu de interes economic general, trebuie să se ia în calcul un profit rezonabil (65). Orientările comunitare din 2005 precizează că prin „profit rezonabil se înțelege rata rentabilității capitalului propriu, care ține seama de risc sau de absența riscului pe care și-l asumă întreprinderea [...]. Rata respectivă nu depășește, în mod normal, rata medie înregistrată în sectorul în cauză în ultimii ani”. (66)

| (120) | În decizia de prelungire (67), Comisia a considerat că este necesar să aplice, pentru activitățile de interes general și activitățile libere, un profit rezonabil care se ridică, în medie, la 6 % din capitalul propriu pentru aceste activități. Această rată, care diferă de la un an la altul și se ridică, în medie, la 6 %, corespunde unei rate a rentabilității prevăzute inițial de Crédit Mutuel: Crédit Mutuel a contabilizat drept cost al capitalului propriu valoarea dividendelor distribuite efectiv în cursul anului respectiv. În prezenta decizie, în ceea ce privește luarea în calcul a unui profit rezonabil în contextul verificării absenței unei eventuale supracompensări, Comisia nu se abate, în privința activităților libere și a activităților de interes general, de la abordarea pe care a urmat-o deja în decizia de prelungire, descrisă la secțiunea 7.2.5. |
| --- | --- |

(120)

În decizia de prelungire (67), Comisia a considerat că este necesar să aplice, pentru activitățile de interes general și activitățile libere, un profit rezonabil care se ridică, în medie, la 6 % din capitalul propriu pentru aceste activități. Această rată, care diferă de la un an la altul și se ridică, în medie, la 6 %, corespunde unei rate a rentabilității prevăzute inițial de Crédit Mutuel: Crédit Mutuel a contabilizat drept cost al capitalului propriu valoarea dividendelor distribuite efectiv în cursul anului respectiv. În prezenta decizie, în ceea ce privește luarea în calcul a unui profit rezonabil în contextul verificării absenței unei eventuale supracompensări, Comisia nu se abate, în privința activităților libere și a activităților de interes general, de la abordarea pe care a urmat-o deja în decizia de prelungire, descrisă la secțiunea 7.2.5.

| (121) | În decizia de prelungire (68), Comisia aprecia însă că nu este necesar să aplice acest profit rezonabil în cazul depozitelor centralizate la CDC, având în vedere faptul că aceste depozite nu au niciun cost de capital propriu din punct de vedere al reglementării prudențiale, ele nefiind investite de Crédit Mutuel, ci pur și simplu alocate la CDC. Totuși, din punct de vedere prudențial, riscul de credit legat de fondurile centralizate la CDC este considerat echivalent cu expunerea față de stat (Republica Franceză), respectiv, o pondere de risc egală cu zero, care nu necesită capital propriu. |
| --- | --- |

(121)

În decizia de prelungire (68), Comisia aprecia însă că nu este necesar să aplice acest profit rezonabil în cazul depozitelor centralizate la CDC, având în vedere faptul că aceste depozite nu au niciun cost de capital propriu din punct de vedere al reglementării prudențiale, ele nefiind investite de Crédit Mutuel, ci pur și simplu alocate la CDC. Totuși, din punct de vedere prudențial, riscul de credit legat de fondurile centralizate la CDC este considerat echivalent cu expunerea față de stat (Republica Franceză), respectiv, o pondere de risc egală cu zero, care nu necesită capital propriu.

| (122) | Neluarea în calcul a unui profit rezonabil în cazul fondurilor centralizate la CDC ar însemna că profitul rezonabil total (pe de o parte, cel aferent activităților de interes general și activităților libere, iar pe de altă part, cel aferent fondurilor centralizate la CDC) scade în perioada 1991-1999 pentru a dispărea integral începând cu 2000, ca urmare a centralizării la CDC a întregului stoc de fonduri în 1999 (69). |
| --- | --- |

(122)

Neluarea în calcul a unui profit rezonabil în cazul fondurilor centralizate la CDC ar însemna că profitul rezonabil total (pe de o parte, cel aferent activităților de interes general și activităților libere, iar pe de altă part, cel aferent fondurilor centralizate la CDC) scade în perioada 1991-1999 pentru a dispărea integral începând cu 2000, ca urmare a centralizării la CDC a întregului stoc de fonduri în 1999 (69).

| (123) | În scrisoarea din 1 septembrie 2006, în care își prezintă observațiile ca răspuns la decizia de prelungire, autoritățile franceze au confirmat că fondurile centralizate la CDC nu consumau capital propriu obligatoriu. Cu toate acestea, potrivit autorităților franceze, „având în vedere lipsa de relevanță a aplicării raportului de solvabilitate europeană începând din momentul centralizării integrale la CDC în 1999, Crédit Mutuel [propune să] include[ă], pentru calcularea profitului rezonabil al libretelor albastre, un cost al capitalului propriu obținut prin raportare la cel aferent altor produse de economisire și altor resurse”. Comisia nu consideră o astfel de abordare drept satisfăcătoare, deoarece conduce la aplicarea în mod artificial, pentru resursele centralizate la CDC, a unui necesar de capital obligatoriu dependent de necesarul mediu de capital aferent altor active ale Crédit Mutuel, care sunt complet independente de libretul albastru. |
| --- | --- |

(123)

În scrisoarea din 1 septembrie 2006, în care își prezintă observațiile ca răspuns la decizia de prelungire, autoritățile franceze au confirmat că fondurile centralizate la CDC nu consumau capital propriu obligatoriu. Cu toate acestea, potrivit autorităților franceze, „având în vedere lipsa de relevanță a aplicării raportului de solvabilitate europeană începând din momentul centralizării integrale la CDC în 1999, Crédit Mutuel [propune să] include[ă], pentru calcularea profitului rezonabil al libretelor albastre, un cost al capitalului propriu obținut prin raportare la cel aferent altor produse de economisire și altor resurse”. Comisia nu consideră o astfel de abordare drept satisfăcătoare, deoarece conduce la aplicarea în mod artificial, pentru resursele centralizate la CDC, a unui necesar de capital obligatoriu dependent de necesarul mediu de capital aferent altor active ale Crédit Mutuel, care sunt complet independente de libretul albastru.

| (124) | Astfel, lipsa necesarului de capital propriu obligatoriu ilustrează absența riscului de pierdere de credit, ceea ce este valabil și pentru fondurile centralizate la CDC. Activitatea de colectare a depozitelor în numele CDC nu mai prezintă niciun risc de lichiditate (cu excepția riscului din cursul unei luni) și nici de transformare a scadenței, deoarece suma alocată la CDC este ajustată lunar în funcție de evoluția depozitelor, iar rata dobânzii plătite de CDC este imediat transferată deponenților. Așadar, cu siguranță, acest serviciu de interes economic general prezintă un nivel redus de risc pentru Crédit Mutuel. Cu toate acestea, anumite alte tipuri de riscuri, precum riscul operațional, economic (riscul ca nivelul remunerării să nu acopere costurile suportate), juridic și de reputație, continuă să existe. În plus, alte activități bancare precum distribuția fondurilor mutuale, administrarea patrimoniului sau vânzarea de produse financiare (cum sunt acțiunile și obligațiunile) nu consumă capital propriu obligatoriu, dar nu sunt mai puțin profitabile. Prin urmare, nu există nicio legătură directă între consumul de capital propriu obligatoriu – calculat pe baza normelor prudențiale al căror scop specific în niciun caz nu este evaluarea profitabilității unei activități – și profitul anticipat a fi obținut dintr-o activitate. |
| --- | --- |

(124)

Astfel, lipsa necesarului de capital propriu obligatoriu ilustrează absența riscului de pierdere de credit, ceea ce este valabil și pentru fondurile centralizate la CDC. Activitatea de colectare a depozitelor în numele CDC nu mai prezintă niciun risc de lichiditate (cu excepția riscului din cursul unei luni) și nici de transformare a scadenței, deoarece suma alocată la CDC este ajustată lunar în funcție de evoluția depozitelor, iar rata dobânzii plătite de CDC este imediat transferată deponenților. Așadar, cu siguranță, acest serviciu de interes economic general prezintă un nivel redus de risc pentru Crédit Mutuel. Cu toate acestea, anumite alte tipuri de riscuri, precum riscul operațional, economic (riscul ca nivelul remunerării să nu acopere costurile suportate), juridic și de reputație, continuă să existe. În plus, alte activități bancare precum distribuția fondurilor mutuale, administrarea patrimoniului sau vânzarea de produse financiare (cum sunt acțiunile și obligațiunile) nu consumă capital propriu obligatoriu, dar nu sunt mai puțin profitabile. Prin urmare, nu există nicio legătură directă între consumul de capital propriu obligatoriu – calculat pe baza normelor prudențiale al căror scop specific în niciun caz nu este evaluarea profitabilității unei activități – și profitul anticipat a fi obținut dintr-o activitate.

| (125) | Se impune totuși constatarea că, în cazul în speță, deși autorizează Crédit Mutuel să obțină un profit rezonabil pentru partea de fonduri centralizate la CDC, Comisia recunoaște că determinarea nivelului adecvat al acestui profit reprezintă un exercițiu care presupune o evaluare economică complexă. Astfel, libretul albastru este un produs bancar atipic, cu caracteristici mixte de produs de economisire și de cont curent, ale cărui fonduri colectate sunt centralizate la o autoritate publică. Prin urmare, nu există ca atare produse direct comparabile care ar putea oferi un indiciu referitor la un profit rezonabil pentru o activitate similară. |
| --- | --- |

(125)

Se impune totuși constatarea că, în cazul în speță, deși autorizează Crédit Mutuel să obțină un profit rezonabil pentru partea de fonduri centralizate la CDC, Comisia recunoaște că determinarea nivelului adecvat al acestui profit reprezintă un exercițiu care presupune o evaluare economică complexă. Astfel, libretul albastru este un produs bancar atipic, cu caracteristici mixte de produs de economisire și de cont curent, ale cărui fonduri colectate sunt centralizate la o autoritate publică. Prin urmare, nu există ca atare produse direct comparabile care ar putea oferi un indiciu referitor la un profit rezonabil pentru o activitate similară.

| (126) | În lipsa unui produs comparabil într-o măsură suficientă cu libretul albastru, Comisia consideră că poate utiliza, în cazul de față, doi indicatori care îi permit să evalueze dacă, în cazul fondurilor centralizate la CDC, un anumit profit poate fi considerat rezonabil. Acești doi indicatori sunt următorii:






  (a) | marja de profit a sectorului bancar francez, respectiv, rezultatul înainte de impozitare împărțit la cifra de afaceri (în cazul de față, cifra de afaceri a băncilor este reprezentată de rezultatele din exploatare ale acestora). Utilizând cifrele din sectorul bancar francez înregistrate în perioada supusă analizei (între 27 septembrie 1991 și sfârșitul anului 2008), marja de profit este, în medie, de 23 % pe an; |
| --- | --- | --- |

(126)

În lipsa unui produs comparabil într-o măsură suficientă cu libretul albastru, Comisia consideră că poate utiliza, în cazul de față, doi indicatori care îi permit să evalueze dacă, în cazul fondurilor centralizate la CDC, un anumit profit poate fi considerat rezonabil. Acești doi indicatori sunt următorii:

(a)

marja de profit a sectorului bancar francez, respectiv, rezultatul înainte de impozitare împărțit la cifra de afaceri (în cazul de față, cifra de afaceri a băncilor este reprezentată de rezultatele din exploatare ale acestora). Utilizând cifrele din sectorul bancar francez înregistrate în perioada supusă analizei (între 27 septembrie 1991 și sfârșitul anului 2008), marja de profit este, în medie, de 23 % pe an;

| (b) | rata rentabilității sectorului bancar francez, respectiv, rezultatul înainte de impozitare împărțit la valoarea activelor. Rata rentabilității anuale medii pentru întreaga perioadă supusă analizei este de 45 de puncte de bază (0,45 %). |
| --- | --- |

(b)

rata rentabilității sectorului bancar francez, respectiv, rezultatul înainte de impozitare împărțit la valoarea activelor. Rata rentabilității anuale medii pentru întreaga perioadă supusă analizei este de 45 de puncte de bază (0,45 %).

| (127) | Tabelul de mai jos (70) prezintă marja de profit și rata rentabilității din sectorul bancar francez pentru perioada 1993-2008 (nu sunt disponibile date anterioare anului 1993): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezultat înainte de impozitare (71) | 15,2 | 2,7 | 25,0 | 41,0 | 67,5 | 14,4 | 19,8 | 22,5 | 24,6 | 23,5 | 23,4 | 29,6 | 31,3 | 46,2 | 34,3 | –4,4 |
| Rezultat din exploatare (71) | 362,4 | 335,4 | 345,6 | 356,1 | 375,3 | 60,8 | 64,6 | 70,5 | 74,9 | 77,0 | 80,6 | 83,5 | 89,5 | 104,1 | 98,0 | 79,1 |
| Marjă de profit | 4,2 % | 0,8 % | 7,2 % | 11,5 % | 18 % | 23,7 % | 30,6 % | 31,9 % | 32,8 % | 30,6 % | 29,0 % | 35,5 % | 35,0 % | 44,4 % | 35,1 % | –5,6 % |
| Marjă medie de profit | 22,8 % |
| Active (71) | Date nedisponibile | 16 333 | 17 216 | 18 291 | 19 894 | 3 052 | 3 394 | 3 452 | 3 783 | 3 793 | 3 960 | 4 390 | 5 275 | 6 041 | 7 061 | 7 699 |
| Rata rentabilității | Date nedisponibile | 0,02 % | 0,15 % | 0,22 % | 0,34 % | 0,47 % | 0,58 % | 0,65 % | 0,65 % | 0,62 % | 0,59 % | 0,68 % | 0,59 % | 0,77 % | 0,49 % | –0,05 % |
| Rata medie a rentabilității | 0,45 % |

(127)

Tabelul de mai jos (70) prezintă marja de profit și rata rentabilității din sectorul bancar francez pentru perioada 1993-2008 (nu sunt disponibile date anterioare anului 1993):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008 (72)

Rezultat înainte de impozitare (71)

15,2

2,7

25,0

41,0

67,5

14,4

19,8

22,5

24,6

23,5

23,4

29,6

31,3

46,2

34,3

–4,4

Rezultat din exploatare (71)

362,4

335,4

345,6

356,1

375,3

60,8

64,6

70,5

74,9

77,0

80,6

83,5

89,5

104,1

98,0

79,1

Marjă de profit

4,2 %

0,8 %

7,2 %

11,5 %

18 %

23,7 %

30,6 %

31,9 %

32,8 %

30,6 %

29,0 %

35,5 %

35,0 %

44,4 %

35,1 %

–5,6 %

Marjă medie de profit

22,8 %

Active (71)

Date nedisponibile

16 333

17 216

18 291

19 894

3 052

3 394

3 452

3 783

3 793

3 960

4 390

5 275

6 041

7 061

7 699

Rata rentabilității

Date nedisponibile

0,02 %

0,15 %

0,22 %

0,34 %

0,47 %

0,58 %

0,65 %

0,65 %

0,62 %

0,59 %

0,68 %

0,59 %

0,77 %

0,49 %

–0,05 %

Rata medie a rentabilității

0,45 %

| (128) | Pentru a calcula marja de profit și rata rentabilității grupului Crédit Mutuel în ceea ce privește activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, Comisia utilizează următoarele valori:






  (a) | veniturile încasate din activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, respectiv, valoarea anuală a comisionului de intermediere, ca numitor al marjei de profit; |
| --- | --- | --- |

(128)

Pentru a calcula marja de profit și rata rentabilității grupului Crédit Mutuel în ceea ce privește activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, Comisia utilizează următoarele valori:

(a)

veniturile încasate din activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, respectiv, valoarea anuală a comisionului de intermediere, ca numitor al marjei de profit;

| (b) | depozitele transferate la CDC, ca numitor al ratei rentabilității; |
| --- | --- |

(b)

depozitele transferate la CDC, ca numitor al ratei rentabilității;

| (c) | ca numărător, respectiv, rezultatul înainte de impozitare, Comisia apreciază că, luând în considerare drept profit rezonabil o marjă de 4,2 % pentru activitatea de colectare a depozitelor de la CDC, adică un rezultat înainte de impozitare reprezentând 4,2 % din comisionul de intermediere primit de la CDC, Crédit Mutuel nu beneficiază de supracompensare (a se vedea tabelul de la considerentul 132). |
| --- | --- |

(c)

ca numărător, respectiv, rezultatul înainte de impozitare, Comisia apreciază că, luând în considerare drept profit rezonabil o marjă de 4,2 % pentru activitatea de colectare a depozitelor de la CDC, adică un rezultat înainte de impozitare reprezentând 4,2 % din comisionul de intermediere primit de la CDC, Crédit Mutuel nu beneficiază de supracompensare (a se vedea tabelul de la considerentul 132).

| (129) | În ceea ce privește cel de-al doilea indicator (rata rentabilității), Comisia constată că, în cazul în care se ia în considerare, ca profit rezonabil pentru activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, o rată a rentabilității de 5 puncte de bază, adică dacă se ia în calcul un rezultat înainte de impozitare echivalent cu 0,05 % din valoarea totală a depozitelor transferate la CDC, rezultă că grupul Crédit Mutuel nu a beneficiat de supracompensare pentru administrarea sistemului libretelor albastre în perioada supusă analizei. |
| --- | --- |

(129)

În ceea ce privește cel de-al doilea indicator (rata rentabilității), Comisia constată că, în cazul în care se ia în considerare, ca profit rezonabil pentru activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC, o rată a rentabilității de 5 puncte de bază, adică dacă se ia în calcul un rezultat înainte de impozitare echivalent cu 0,05 % din valoarea totală a depozitelor transferate la CDC, rezultă că grupul Crédit Mutuel nu a beneficiat de supracompensare pentru administrarea sistemului libretelor albastre în perioada supusă analizei.

| (130) | În conformitate cu orientările comunitare din 2005, profitul rezonabil nu trebuie să depășească rata medie constatată în sectorul respectiv în perioada supusă analizei. Autorizarea unei marje de profit de 4,2 % reprezintă mai puțin de o cincime din marja de profit medie a sectorului bancar (22,8 %). Având în vedere că, așa cum s-a arătat la considerentul 124, activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC este o activitate cu risc redus și, prin urmare, cu randament scăzut, Comisia apreciază că o marjă de profit de 4,2 % nu este în mod vădit excesivă și poate fi considerată, în cazul de față, drept un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(130)

În conformitate cu orientările comunitare din 2005, profitul rezonabil nu trebuie să depășească rata medie constatată în sectorul respectiv în perioada supusă analizei. Autorizarea unei marje de profit de 4,2 % reprezintă mai puțin de o cincime din marja de profit medie a sectorului bancar (22,8 %). Având în vedere că, așa cum s-a arătat la considerentul 124, activitatea de colectare a depozitelor centralizate la CDC este o activitate cu risc redus și, prin urmare, cu randament scăzut, Comisia apreciază că o marjă de profit de 4,2 % nu este în mod vădit excesivă și poate fi considerată, în cazul de față, drept un profit rezonabil.

| (131) | În mod similar, Comisia apreciază că luarea în considerare a unui profit de 5 puncte de bază pentru fondurile centralizate la CDC este rezonabilă, având în vedere rata medie a rentabilității de 45 de puncte de bază din sectorul bancar francez pentru perioada supusă analizei, și reprezintă un prag scăzut și prudent pentru ceea ce se poate considera drept profit, care, în cazul de față, nu este, în mod vădit nerezonabil. De asemenea, acest nivel scăzut al profitului reflectă în mod corect nivelul de risc suportat de Crédit Mutuel în cadrul activității de colectare pentru CDC, nivel de risc care, așa cum s-a arătat la considerentul 124, este redus. |
| --- | --- |

(131)

În mod similar, Comisia apreciază că luarea în considerare a unui profit de 5 puncte de bază pentru fondurile centralizate la CDC este rezonabilă, având în vedere rata medie a rentabilității de 45 de puncte de bază din sectorul bancar francez pentru perioada supusă analizei, și reprezintă un prag scăzut și prudent pentru ceea ce se poate considera drept profit, care, în cazul de față, nu este, în mod vădit nerezonabil. De asemenea, acest nivel scăzut al profitului reflectă în mod corect nivelul de risc suportat de Crédit Mutuel în cadrul activității de colectare pentru CDC, nivel de risc care, așa cum s-a arătat la considerentul 124, este redus.

7.2.5.   Verificarea absenței supracompensării

| (132) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a efectuat o verificare – prezentată în tabelul de mai jos – a absenței supracompensării utilizând metoda descrisă la sub-secțiunile 7.2.1-7.2.4 (73):








  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | COMPENSARE | SUPRA- SAU SUBCOMPENSARE |
| An | Comision de intermediere
  (anual) | Abordare globală (74)

  (până la sfârșitul anului 2005) | Abordare anuală (75)

  (începând din 2006) |
| 1991 (de la 27.09.1991 până la 31.12.1991) | 1,5 | 43,8 | Nu este cazul


  (abordarea globală s-a aplicat până în 2005, a se vedea sub-secțiunea 7.2.2) |
| 1992 | 9,1 | 125,1 |
| 1993 | 16,8 | 184,0 |
| 1994 | 36,6 | 127,3 |
| 1995 | 59,5 | 114,5 |
| 1996 | 74,7 | 107,8 |
| 1997 | 82,3 | 88,4 |
| 1998 | 118,9 | 92,0 |
| 1999 | 188,9 | 98,3 |
| 2000 | 188,2 | 106,3 |
| 2001 | 181,9 | 91,3 |
| 2002 | 187,8 | 76,3 |
| 2003 | 197,7 | 61,2 |
| 2004 | 204,4 | 45,7 |
| 2005 | 196,7 | 15,0 |
| 2006 | [...] | | –39,1 |
| 2007 | [...] | | –24,3 |
| 2008 | [...] | | –6,1 |

(132)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a efectuat o verificare – prezentată în tabelul de mai jos – a absenței supracompensării utilizând metoda descrisă la sub-secțiunile 7.2.1-7.2.4 (73):

(în milioane EUR)

COMPENSARE

SUPRA- SAU SUBCOMPENSARE

An

Comision de intermediere

(anual)

Abordare globală (74)

(până la sfârșitul anului 2005)

Abordare anuală (75)

(începând din 2006)

1991 (de la 27.09.1991 până la 31.12.1991)

1,5

43,8

Nu este cazul

(abordarea globală s-a aplicat până în 2005, a se vedea sub-secțiunea 7.2.2)

1992

9,1

125,1

1993

16,8

184,0

1994

36,6

127,3

1995

59,5

114,5

1996

74,7

107,8

1997

82,3

88,4

1998

118,9

92,0

1999

188,9

98,3

2000

188,2

106,3

2001

181,9

91,3

2002

187,8

76,3

2003

197,7

61,2

2004

204,4

45,7

2005

196,7

15,0

2006

[...]

–39,1

2007

[...]

–24,3

2008

[...]

–6,1

| (133) | Se poate constata că supracompensarea la sfârșitul anului 2005 (15 milioane EUR) este mai mică de 10 % din compensația pe 2005 (196,7 milioane EUR). În temeiul punctului 21 al orientărilor comunitare din 2005, această valoare poate fi reportată în anul următor. Rezultatul final este o subcompensare de -6,1 milioane EUR la sfârșitul anului 2008 pentru întreaga perioadă supusă analizei. |
| --- | --- |

(133)

Se poate constata că supracompensarea la sfârșitul anului 2005 (15 milioane EUR) este mai mică de 10 % din compensația pe 2005 (196,7 milioane EUR). În temeiul punctului 21 al orientărilor comunitare din 2005, această valoare poate fi reportată în anul următor. Rezultatul final este o subcompensare de -6,1 milioane EUR la sfârșitul anului 2008 pentru întreaga perioadă supusă analizei.

| (134) | Prin urmare, Comisia poate concluziona că grupul Crédit Mutuel nu a fost supracompensat prin comisionul de intermediere încasat pentru serviciul de interes economic general care i-a fost încredințat începând de la 27 septembrie 1991 până la sfârșitul anului 2008. |
| --- | --- |

(134)

Prin urmare, Comisia poate concluziona că grupul Crédit Mutuel nu a fost supracompensat prin comisionul de intermediere încasat pentru serviciul de interes economic general care i-a fost încredințat începând de la 27 septembrie 1991 până la sfârșitul anului 2008.

8.   CONCLUZIE

| (135) | Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal măsura în cauză, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Cu toate acestea, ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă în înțelesul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, întrucât compensația plătită de stat nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de încasările aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective. |
| --- | --- |

(135)

Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal măsura în cauză, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Cu toate acestea, ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă în înțelesul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, întrucât compensația plătită de stat nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de încasările aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel, în temeiul hotărârii din 27 septembrie 1991 care definește activitățile de interes general desfășurate de Crédit Mutuel, este compatibil cu piața internă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, la 24 mai 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 146, 12.5.1998, p. 6 și JO C 210, 1.9.2006, p. 12.

1

(2)  Este vorba de denumirea comercială a libretului respectiv, menționată până la 31 decembrie 2008 la articolul L221-1 din Codul monetar și financiar sub denumirea de „cont special al crédit mutuel pe libret”.

2

(3)  Expertul contabil independent autorizat („chartered accountant”) Littlejohn Frazer, asistat de două birouri franceze de expertiză contabilă, Auditec și Scacchi.

3

(4)  Între care două studii statistice ale biroului de consultanță „Concurrence et Stratégie”, coordonat de profesorul de economie Michel Glais.

4

(5)  IARD semnifică «incendii, accidente, riscuri diverse».

5

(6)  Decizia 2003/216/CE a Comisiei din 15 ianuarie 2002 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Crédit Mutuel (JO L 88, 4.4.2003, p. 39).

6

(7)  Hotărârea din 18 ianuarie 2005 în cauza T-93/02, Confederația națională a Crédit Mutuel/Comisia, Rec., 2005, p. II-143.

7

(8)  Decizia C88/97 a Comisiei din 7 iunie 2006 privind Crédit Mutuel (Libretul albastru). Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat (JO C 210, 1.9.2006, p. 12).

8

(9)  Crédit Mutuel deține dreptul exclusiv de distribuție a libretelor albastre. Cu toate acestea, în decizia din 10 mai 2007, acest drept a fost considerat un drept special, având în vedere caracterul cvasiidentic al libretului albastru și al libretului A.

9

(10)  Decizia C(2007) 2110 din 10 mai 2007, disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene la pagina: http://ec.europa.eu/competition/liberalisation/livret_a_fr.pdf.

10

(11)  A se vedea considerentul 41.

11

(12)  A se vedea comunicatul de presă al Comisiei din 8 octombrie 2009, disponibil pe site-ul web al Comisiei la pagina: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1482&format=HTML&aged=1&language=FR&guiLanguage=en.

12

(13)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

13

(14)  Articolul 9 din Legea rectificativă a finanțelor pentru 1975 nr. 75-1242 din 27 decembrie 1975 [Jurnalul Oficial al Republicii Franceze (JORF), 28.12.1975].

14

(15)  Prin sistemul obligatoriu de reținere la sursă a impozitului standard, efectuată de Crédit Mutuel în numele deponentului.

15

(16)  Această rată era de 3 % la data deciziei anulate, a se vedea nota de subsol 6. Rata de remunerare a libretului A era de 2 % net fără impozit la 1 februarie 2011.

16

(17)  Hotărârea din 31 octombrie 1983„Valoarea obligației de serviciu de interes general a Crédit Mutuel”, JORF din 9 noiembrie 1983, p. 3278.

17

(18)  Hotărârea din 27 septembrie 1991 care definește activitățile de interes general ale Crédit Mutuel, JORF nr. 275 din 26 noiembrie 1991, p. 15383.

18

(19)  În timp ce stocul de fonduri existent a fost transferat progresiv la CDC; a se vedea considerentul 40.

19

existent

(20)  Spre deosebire de fondurile noi, integral centralizate la CDC începând de la data hotărârii, respectiv, 27 septembrie 1991; a se vedea considerentul 39.

20

noi

(21)  A se vedea considerentele 36 și 50.

21

(22)  Hotărârea Curții din 24 iulie 2003 în cauza C-280/00, Altmark Trans și Regierungspräsidium Magdeburg, Rec., 2003, p. I-7747.

22

(23)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4.

23

(24)  Crédit Mutuel face pur și simplu o trimitere la punctul 13 din decizia de prelungire, în care Comisia prezintă rezultatele financiare ale Crédit Mutuel din 2004 (dimensiunea bilanțului, rezultatul net, coeficientul de exploatare, capitalul propriu și coeficientul de solvabilitate).

24

(25)  Este vorba: (i) de factorul de corecție IARD; (ii) de calculul unei marje normale (profit rezonabil) și (iii) de responsabilitatea membrilor întreprinderii. A se vedea anexa I la decizia de prelungire.

25

(26)  Crédit Mutuel face referire la punctul 21 al orientărilor comunitare din 2005, potrivit căruia, atunci când serviciul de interes economic general înregistrează costuri care diferă mult de la un an la altul, o supracompensație excepțională de peste 10 % în anumiți ani se poate dovedi necesară.

26

(27)  Arthur Andersen a propus o metodă de calculare a costurilor de capital propriu care are ca efect majorarea costului de capital propriu comparativ cu evaluarea inițială efectuată de Crédit Mutuel. Arthur Andersen a propus utilizarea unei rate calculate ca raport între rezultatul înainte de impozitare și capitalul propriu. Această rată ar reflecta mai exact, potrivit biroului Arthur Andersen, rentabilitatea globală a băncii, chiar dacă grupul Crédit Mutuel a considerat drept cost al capitalului propriu valoarea dividendelor distribuite efectiv, respectiv, o rată a rentabilității de 6 % pentru totalitatea activităților sale.

27

(28)  A se vedea punctul 25 din decizia de prelungire.

28

(29)  A se vedea punctul 28 din decizia de prelungire.

29

(30)  Franța face pur și simplu o trimitere la punctul 13 din decizia de prelungire, în care Comisia menționează rezultatele financiare ale Crédit Mutuel din 2004 (dimensiunea bilanțului, rezultatul net, coeficientul de exploatare, capitalul propriu și coeficientul de solvabilitate).

30

(31)  JO L 386, 30.12.1989, p. 1.

31

(32)  Referitor la punctele de dezacord dintre consultantul Comisiei și consultantul băncii Crédit Mutuel, a se vedea nota de subsol 25.

32

(33)  secret profesional

33

(34)  Prima modificare este legată de integrarea cotizației obligatorii la fondul de garantare a depozitelor, introdusă prin legea din 25 ianuarie 1999 privind economiile și securitatea financiară, iar a doua se referă la schimbarea metodei de calcul al capitalului propriu, pentru a lua în considerare profitul rezonabil, începând din 1999.

34

(35)  JO L 195, 29.7.1980, p. 35. Această directivă a fost abrogată prin Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17).

35

(36)  Potrivit autorităților franceze, reducerea comisionului de intermediere ar fi permis CDC să scadă costul de finanțare a locatorilor de locuințe sociale.

36

(37)  A se vedea punctul 50 din decizia de prelungire: „[...] Comisia nu vizează, în prezenta procedură, decât comisionul de intermediere ca măsură ce poate conține, eventual, elemente de ajutor de stat”.

37

(38)  A se vedea considerentul 41.

38

(39)  A se vedea nota de subsol 22.

39

(40)  Autoritățile franceze au făcut referire la legea privind deschiderea și închiderea agențiilor bancare, care a fost abrogată în 1987. Din 1987 până în 1991, a fost totuși menținut un regim de control pentru Crédit Mutuel. Reglementarea prevedea un regim de autorizare, și nu unul de interzicere oficială a închiderii de agenții sau a restructurărilor, în special începând din 1987. Acest regim de control a fost eliminat la 1 iulie 1991 în cadrul mai general al renegocierii relațiilor contractuale dintre stat și Crédit Mutuel.

40

(41)  A se vedea punctul 29 din decizia de prelungire.

41

(42)  A se vedea considerentul 34 și nota de subsol 14.

42

(43)  Legea nr. 82-1152 din 30 decembrie 1982 (JORF, 31.12.1982, p. 3995).

43

(44)  A se vedea punctul 93 din hotărârea Altmark menționată anterior la nota de subsol 22.

44

(45)  În conformitate cu punctul 7 din orientările comunitare din 2005: „În cazul în care statele membre nu respectă aceste criterii [adică cele patru condiții din cauza Altmark], iar [în prezent, articolul 107 alineatul (1) din TFUE] , compensațiile pentru obligația de serviciu public constituie ajutoare de stat” (sublinierea noastră).

45

(46)  Această analiză este independentă datorită faptului că prin reforma din 1 ianuarie 2009 s-a pus capăt încălcării dreptului european privind achizițiile publice, rezultate în urma atribuirii directe către Crédit Mutuel a misiunii de serviciu public de colectare a depozitelor destinate sectorului locuințelor sociale.

46

(47)  În temeiul convenției încheiate între stat și Crédit Mutuel, prin care au fost stabilite modalitățile de punere în aplicare a hotărârii din 27 septembrie 1991, „CDC plătește anual grupului Crédit Mutuel [...] marja de compensație în ultima zi lucrătoare a fiecărui an”.

47

(48)  A se vedea hotărârea Tribunalului din 12 decembrie 1996 în cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec., 1996, p. II-2019, în special punctele 58-61. A se vedea, de asemenea, Decizia 2010/606/UE a Comisiei din 26 februarie 2010 privind ajutorul de stat C 9/09 (ex. NN 49/08, NN 50/08 și NN 45/08) pus în aplicare de Regatul Belgiei, Republica Franceză și Marele Ducat al Luxemburgului în favoarea Dexia SA (JO L 274, 19.10.2010, p. 54), considerentele 123, 124 și 125.

48

(49)  Hotărârea Curții din 17 septembrie 1980 în cauza C-730/79, Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. 2671, punctele 11 și 12.

49

(50)  Hotărârea din 13 iulie 1988 în cauza C-102/87, Franța/Comisia, Rec., 1988, p. 4067, punctul 19.

50

(51)  A se vedea considerentul 45 al deciziei din 10 mai 2007.

51

(52)  A se vedea considerentele 58 și 90 ale deciziei din 10 mai 2007.

52

(53)  A se vedea considerentul 223 al deciziei din 10 mai 2007.

53

(54)  A se vedea punctul 14 din orientările comunitare din 2005.

54

(55)  A se vedea tabelele de la punctele 68, 69, 73, 75, 76 și 79 din decizia de prelungire.

55

(56)  Este vorba, în mare parte, de cazurile în care întreprinderile care au primit sarcina îndeplinirii unei misiuni de serviciu public își desfășurau activitatea în domeniul audiovizualului [a se vedea, de exemplu, Decizia 2004/838/CE a Comisiei din 10 decembrie 2003 privind ajutoarele de stat puse în aplicare de Franța în favoarea France 2 și France 3 (JO L 361, 8.12.2004, p. 21)].

56

(57)  A se vedea nota de subsol 46.

57

(58)  A se vedea punctul 21 din orientările comunitare din 2005. Ca răspuns la argumentul prezentat de Crédit Mutuel (a se vedea nota de subsol 26) care solicita aplicarea abordării globale în temeiul celei de-a doua și a treia teze de la punctul 21 al orientărilor comunitare din 2005, potrivit cărora, în cazul în care serviciul de interes economic general înregistrează costuri care diferă considerabil de la un an la altul, o supracompensație mai mare de 10 %, în anumiți ani, se poate dovedi necesară, Comisia observă că, în temeiul celei de-a patra teze de la punctul 21, o asemenea supracompensație „excepțională [...] ” trebuie să fie justificată de statul membru „”. (sublinierea noastră). Or, măsura în cauză nu a făcut obiectul niciunei notificări adresate , iar Comisia consideră că grupul Crédit Mutuel nu a făcut dovada unei situații speciale care să justifice acceptarea, în mod excepțional, a unei supracompensații mai mari de 10 % pentru anumiți ani.

58

(59)  A se vedea, de exemplu, Decizia 2004/838/CE a Comisiei din 10 decembrie 2003 privind ajutoarele de stat puse în aplicare de Franța în favoarea France 2 și a France 3 (JO L 361, 8.12.2004, p. 21).

59

(60)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru 25 de state membre, în vigoare începând cu data de 1 ianuarie 2007 (JO C 317, 23.12.2006, p. 2). A se vedea, de asemenea, următoarea pagină de Internet http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

60

(61)  A se vedea considerentul 39.

61

(62)  A se vedea, în special, un aviz al Consiliului concurenței (Avizul nr. 96-A-12 din 17 septembrie 1996, p. 8), un raport de informare al senatorului Alain Lambert (Raportul nr. 52 din 30 octombrie 1996, p. 72) și un studiu realizat de Nathalie Daley, de la Centrul de economie industrială CERNA (La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services – Banca cu amănuntul în Franța: de la intermediere la servicii, februarie 2001, p. 9).

62

La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services –

(63)  A se vedea punctele 52 și 53 din decizia de prelungire.

63

(64)  A se vedea punctul 67 din decizia de prelungire „Eventualele rezultate legate de distribuția exclusivă a libretelor albastre nu au putut fi cuantificate”.

64

(65)  A se vedea punctul 48 din decizia de prelungire și punctul 14 din orientările comunitare din 2005, în care se prevede că: „Valoarea compensației nu poate depăși ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor suportate pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, având în vedere încasările relevante și pentru executarea acestor obligații” (sublinierea noastră).

65

(66)  A se vedea punctul 18 al orientărilor comunitare din 2005.

66

(67)  A se vedea secțiunea 2 din anexa 1 la decizia de prelungire, punctele 124-137.

67

(68)  A se vedea secțiunea 2 din anexa 1 la decizia de prelungire, punctele 132.

68

(69)  A se vedea considerentele 39 și 40.

69

(70)  Cifrele din tabel reprezintă rezultatul calculelor bazate pe datele furnizate de Comisia Bancară: http://www.banquedeFranța.fr/fr/supervi/analyses_comparatives/analyses_comparatives.htm)

70

(71)  Sumele sunt exprimate în miliarde de franci francezi înainte de 1998 și ulterior în miliarde EUR.

71

(72)  Cifrele pentru 2008 sunt estimative.

72

(73)  Următoarele rate de referință sunt utilizate pentru anii 1992-2008: 10,61; 11; 8,93; 7,94; 8,22; 7,01; 5,83; 4,77; 5,7; 6,33; 5,06; 4,8; 4,43; 4,08; 3,7; 4,62; 5,19.

73

(74)  Rezultatul net cumulat și actualizat, în milioane euro, luând în considerare comisionul de intermediere, rezultatele nete (costuri fără încasări), fondurile centralizate la CDC, activitățile libere și activitățile de interes general și introducând un profit rezonabil de 5 puncte de bază pentru fondurile centralizate la CDC, precum și un profit rezonabil care se ridică, în medie, la 6 % din capitalul propriu alocat activităților de interes general și activităților libere (a se vedea sub-secțiunile 7.2.1-7.2.4).

74

(75)  Rezultatul net necumulat și neactualizat, în milioane euro, luând în considerare comisionul de intermediere, rezultatele nete (costuri fără încasări), fondurile centralizate la CDC, activitățile libere și activitățile de interes general și introducând un profit rezonabil de 5 puncte de bază pentru fondurile centralizate la CDC, precum și un profit rezonabil care se ridică, în medie, la 6 % din capitalul propriu alocat activităților de interes general și activităților libere (a se vedea sub-secțiunile 7.2.1-7.2.4).

75

---