# Euroopa Liidu L 36/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.036.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 36 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide9. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.036.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 36

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide9. veebruar 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, 27. jaanuar 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 103/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 104/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 105/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 106/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 107/2012, 8. veebruar 2012, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine oktenidiindivesinikkloriidi osas (
  1
  ) | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 108/2012, 8. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/72/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 7. veebruar 2012, liidu rahalise toetuse kohta seoses 2011. aastal Itaalias sigade vesikulaarhaiguse ning Leedus sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 577 all) | 29 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2012/73/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 6. veebruar 2012, varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) andmekaitsesuuniste kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)

   (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, 27. jaanuar 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 103/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 104/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 105/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 106/2012, 7. veebruar 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 107/2012, 8. veebruar 2012, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine oktenidiindivesinikkloriidi osas (
  1
  )

1

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 108/2012, 8. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

OTSUSED

2012/72/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 7. veebruar 2012, liidu rahalise toetuse kohta seoses 2011. aastal Itaalias sigade vesikulaarhaiguse ning Leedus sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 577 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 577 all)

29

SOOVITUSED

2012/73/EL

*

Komisjoni soovitus, 6. veebruar 2012, varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) andmekaitsesuuniste kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 102/2012,

27. jaanuar 2012,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

| (2) | 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (3) muu hulgas Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 9,7 protsendist kuni 50,7 protsendini. Sama tollimaksude tase kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) pärast aegumise osalist vahepealset läbivaatamist. Pärast uurimist, mis käsitles Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Moldova kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2004. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 760/2004 (5) esialgsete meetmete kohaldamist Moldovast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. Samamoodi laiendas nõukogu Hiina suhtes kehtestatud esialgseid meetmeid 2004. aasta oktoobris määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (6) Marokost lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. |
| --- | --- |

(2)

2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (3) muu hulgas Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 9,7 protsendist kuni 50,7 protsendini. Sama tollimaksude tase kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) pärast aegumise osalist vahepealset läbivaatamist. Pärast uurimist, mis käsitles Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Moldova kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2004. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 760/2004 (5) esialgsete meetmete kohaldamist Moldovast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. Samamoodi laiendas nõukogu Hiina suhtes kehtestatud esialgseid meetmeid 2004. aasta oktoobris määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (6) Marokost lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile.

| (3) | Koosõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (7) esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Pärast uurimist, mis käsitles Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Korea Vabariigi kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2010. aasta mais rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (8) esialgsete meetmete kohaldamist Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. |
| --- | --- |

(3)

Koosõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (7) esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Pärast uurimist, mis käsitles Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite lähetamist Korea Vabariigi kaudu, et hoida kõrvale kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, laiendas nõukogu 2010. aasta mais rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (8) esialgsete meetmete kohaldamist Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile.

2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (4) | 13. novembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „teade algatamise kohta”) (9) Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

13. novembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „teade algatamise kohta”) (9) Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (5) | Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Liidu terastrossitootjate (EWRIS) koostöökomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul enam kui 60 %, liidu terastrosside ja -kaablite kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Liidu terastrossitootjate (EWRIS) koostöökomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul enam kui 60 %, liidu terastrosside ja -kaablite kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (6) | Tõendite puudumisel Indiast pärit impordi kohta ei nõudnud taotluse esitaja aegumise läbivaatamise algatamist Indiast pärit impordi suhtes. Sellest tulenevalt lõppes Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 17. novembril 2010 (10). |
| --- | --- |

(6)

Tõendite puudumisel Indiast pärit impordi kohta ei nõudnud taotluse esitaja aegumise läbivaatamise algatamist Indiast pärit impordi suhtes. Sellest tulenevalt lõppes Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 17. novembril 2010 (10).

3.   Uurimine

| (7) | Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (8) | Uurimises osalevate Hiina eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast kahe nädala jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(8)

Uurimises osalevate Hiina eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast kahe nädala jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (9) | Kuna ainult üks Hiina eksportiv tootja esitas algatamisteates nõutud andmed ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga edasist koostööd, otsustati, et Hiina eksportivate tootjate suhtes ei kohaldata väljavõttelist uuringut, ning saadeti küsimustik eespool nimetatud tootjale. |
| --- | --- |

(9)

Kuna ainult üks Hiina eksportiv tootja esitas algatamisteates nõutud andmed ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga edasist koostööd, otsustati, et Hiina eksportivate tootjate suhtes ei kohaldata väljavõttelist uuringut, ning saadeti küsimustik eespool nimetatud tootjale.

| (10) | 20 liidu tootjat / tootjate ühendust esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Liidu tootjatelt ja tootjate ühendustelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse kolm liidu tootjat / tootjate ühendust, kes leiti olevat liidusesisese tootmismahu ja müügi suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised. |
| --- | --- |

(10)

20 liidu tootjat / tootjate ühendust esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Liidu tootjatelt ja tootjate ühendustelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse kolm liidu tootjat / tootjate ühendust, kes leiti olevat liidusesisese tootmismahu ja müügi suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised.

| (11) | Kaheksa importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Kuna tegelikult importisid vaatlusalust toodet ainult kaks importijat, otsustas komisjon mitte kohaldada väljavõttelist uuringut ning saatis küsimustiku eespool nimetatud importijatele. |
| --- | --- |

(11)

Kaheksa importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha edasise uurimise raames komisjoniga koostööd. Kuna tegelikult importisid vaatlusalust toodet ainult kaks importijat, otsustas komisjon mitte kohaldada väljavõttelist uuringut ning saatis küsimustiku eespool nimetatud importijatele.

| (12) | Seega saadeti küsimustikud kolmele valimisse kuuluvale liidu tootjale / tootjate ühendusele, kahele importijale ja kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele kolmes asjaomases riigis. |
| --- | --- |

(12)

Seega saadeti küsimustikud kolmele valimisse kuuluvale liidu tootjale / tootjate ühendusele, kahele importijale ja kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele kolmes asjaomases riigis.

| (13) | Hiina eksportiv tootja, kes vastas väljavõttelise uuringu vormile, ei esitanud vastuseid küsimustikule. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Hiina eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(13)

Hiina eksportiv tootja, kes vastas väljavõttelise uuringu vormile, ei esitanud vastuseid küsimustikule. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Hiina eksportiv tootja.

| (14) | Üks Ukraina eksportiv tootja esitas pärast uurimise algatamist osalised andmed. Tootjal paluti täita küsimustik, kuid ta ei suutnud küsimustikule vastata. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Ukraina eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(14)

Üks Ukraina eksportiv tootja esitas pärast uurimise algatamist osalised andmed. Tootjal paluti täita küsimustik, kuid ta ei suutnud küsimustikule vastata. Seega ei teinud uurimise raames koostööd ükski Ukraina eksportiv tootja.

| (15) | Küsimustikule vastas üks Lõuna-Aafrika eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(15)

Küsimustikule vastas üks Lõuna-Aafrika eksportiv tootja.

| (16) | Vastused küsimustikule saadi veel kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt / tootjate ühenduselt, kahelt importijalt ja ühelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(16)

Vastused küsimustikule saadi veel kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt / tootjate ühenduselt, kahelt importijalt ja ühelt kasutajalt.

| (17) | Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ELi tootjad:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ELi tootjad:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | BRIDON Group, mis koosnes kahest äriühingust: Bridon International Ltd. (Ühendkuningriik) ja BRIDON International GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

BRIDON Group, mis koosnes kahest äriühingust: Bridon International Ltd. (Ühendkuningriik) ja BRIDON International GmbH (Saksamaa),

| — | REDAELLI Tecna Spa (Itaalia); |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa (Itaalia);

| b) | Lõuna-Aafrika eksportiv tootja






  — | SCAW South Africa Ltd. (Lõuna-Aafrika); |
| --- | --- | --- |

b)

Lõuna-Aafrika eksportiv tootja

—

SCAW South Africa Ltd. (Lõuna-Aafrika);

| c) | importijad:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

c)

importijad:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH (Saksamaa),

| — | SENTECH International (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

—

SENTECH International (Prantsusmaa);

| d) | kasutajad:






  — | ASCENSORES ORONA S coop (Hispaania). |
| --- | --- | --- |

d)

kasutajad:

—

ASCENSORES ORONA S coop (Hispaania).

| (18) | Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm (tootmisharus kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm (tootmisharus kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

2.   Samasugune toode

| (20) | Käesolev kordusuurimine kinnitas esialgse ja viimatise uurimise järeldusi, et Hiinas ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel, Lõuna-Aafrikas toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel, võrdlusriigis Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud terastrossidel ja -kaablitel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev kordusuurimine kinnitas esialgse ja viimatise uurimise järeldusi, et Hiinas ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel, Lõuna-Aafrikas toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel, võrdlusriigis Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud terastrossidel ja -kaablitel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud terastrossidel ja -kaablitel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

| (21) | Üks importija esitas väite, mille tõstatas viimatise uurimise käigus ka Euroopa terastrosside importijate ühendus (EWRIA). Ta väitis, et vaatlusalune toode ning liidus toodetud ja müüdud tooted on märkimisväärselt erinevad ja et tuleks eristada üld- ja eriotstarbelisi trosse. Neid väiteid käsitleti põhjalikult nii algmääruses kui ka viimatises määruses, millega kehtestati ajutised ja lõplikud meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes. Lisaks sedastas üldkohus kohtuasjas T-369/08: EWRIA versus Euroopa Komisjon, (11) et komisjon ei teinud ilmset hindamisviga, kui ei eristanud uurimiste käigus olemasolevatele tõenditele toetudes üld- ja eriotstarbelisi trosse. |
| --- | --- |

(21)

Üks importija esitas väite, mille tõstatas viimatise uurimise käigus ka Euroopa terastrosside importijate ühendus (EWRIA). Ta väitis, et vaatlusalune toode ning liidus toodetud ja müüdud tooted on märkimisväärselt erinevad ja et tuleks eristada üld- ja eriotstarbelisi trosse. Neid väiteid käsitleti põhjalikult nii algmääruses kui ka viimatises määruses, millega kehtestati ajutised ja lõplikud meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes. Lisaks sedastas üldkohus kohtuasjas T-369/08: EWRIA versus Euroopa Komisjon, (11) et komisjon ei teinud ilmset hindamisviga, kui ei eristanud uurimiste käigus olemasolevatele tõenditele toetudes üld- ja eriotstarbelisi trosse.

| (22) | Importija ei esitanud uut teavet, mis näidanuks, et nende esialgsete järelduste tegemise alus on muutunud, ning seetõttu kinnitatakse esialgses ja viimatises määruses tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(22)

Importija ei esitanud uut teavet, mis näidanuks, et nende esialgsete järelduste tegemise alus on muutunud, ning seetõttu kinnitatakse esialgses ja viimatises määruses tehtud järeldusi.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (23) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (24) | Ükski Hiina ega Ukraina eksportiv tootja ei teinud täiel määral koostööd. Üks Ukraina ja üks Hiina eksportiv tootja andsid endast märku ning neile saadeti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik. Nende vastused küsimustikule olid komisjoni arvates puudulikud ja vastuolulised ning kontrollkäike nende valdustesse ei korraldatud. Asjaomaseid äriühinguid teavitati nõuetekohaselt kirjalikult, et kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtub komisjon kujunenud olukorra puhul olemasolevatest andmetest. Ainuke teadaolev Lõuna-Aafrika eksportiv tootja esitas teabe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis moodustas Lõuna-Aafrika kogu eksportmüügi liitu sel perioodil. |
| --- | --- |

(24)

Ükski Hiina ega Ukraina eksportiv tootja ei teinud täiel määral koostööd. Üks Ukraina ja üks Hiina eksportiv tootja andsid endast märku ning neile saadeti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik. Nende vastused küsimustikule olid komisjoni arvates puudulikud ja vastuolulised ning kontrollkäike nende valdustesse ei korraldatud. Asjaomaseid äriühinguid teavitati nõuetekohaselt kirjalikult, et kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtub komisjon kujunenud olukorra puhul olemasolevatest andmetest. Ainuke teadaolev Lõuna-Aafrika eksportiv tootja esitas teabe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis moodustas Lõuna-Aafrika kogu eksportmüügi liitu sel perioodil.

| (25) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast, Lõuna-Aarikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 833 tonni, mis moodustab 2,4 % liidu turust. Viimatise uurimise ajal oli asjaomaste riikide koguimport 3 915 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust. |
| --- | --- |

(25)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast, Lõuna-Aarikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 833 tonni, mis moodustab 2,4 % liidu turust. Viimatise uurimise ajal oli asjaomaste riikide koguimport 3 915 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud või kui andmed olid kättesaadavad, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Koostööst keeldumise korral, nagu näiteks Hiina ja Ukraina puhul, kasutati kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud või kui andmed olid kättesaadavad, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Koostööst keeldumise korral, nagu näiteks Hiina ja Ukraina puhul, kasutati kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18.

2.1.   Hiina

| (27) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 530 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust. |
| --- | --- |

(27)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 4 530 tonni, mis moodustab 2,2 % liidu turust.

2.1.1.   Võrdlusriik

| (28) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(28)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel.

| (29) | Viimatises uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Türgit. Käesoleva uurimise käigus tegi taotluse esitaja ettepaneku kasutada võrdlusriigina taas Türgit. Keegi ei vaidlustanud võrdlusriigi valikut. |
| --- | --- |

(29)

Viimatises uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Türgit. Käesoleva uurimise käigus tegi taotluse esitaja ettepaneku kasutada võrdlusriigina taas Türgit. Keegi ei vaidlustanud võrdlusriigi valikut.

| (30) | Uurimisest selgus, et Türgil on konkurentsivõimeline terastrosside ja -kaablite turg, kusjuures umbes 53 % ulatuses varustavad turgu kolm omamaist tootjat ja konkurentsi pakub muudest kolmandatest riikidest pärit import. Vaatlusaluse toote suhtes ei kohaldata Türgis impordimaksu ning terastrosside ja -kaablite importimiseks Türki puuduvad ka muud kitsendused. Nagu on osutatud põhjenduses 20, oli Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud toode sarnane Hiina eksportiva tootja poolt liitu eksporditava tootega. |
| --- | --- |

(30)

Uurimisest selgus, et Türgil on konkurentsivõimeline terastrosside ja -kaablite turg, kusjuures umbes 53 % ulatuses varustavad turgu kolm omamaist tootjat ja konkurentsi pakub muudest kolmandatest riikidest pärit import. Vaatlusaluse toote suhtes ei kohaldata Türgis impordimaksu ning terastrosside ja -kaablite importimiseks Türki puuduvad ka muud kitsendused. Nagu on osutatud põhjenduses 20, oli Türgis toodetud ja kohalikul turul müüdud toode sarnane Hiina eksportiva tootja poolt liitu eksporditava tootega.

| (31) | Seepärast järeldatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(31)

Seepärast järeldatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

2.1.2.   Normaalväärtus

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Türgi siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel. Tootja esitatud teavet analüüsiti ja leiti, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Türgi siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel. Tootja esitatud teavet analüüsiti ja leiti, et müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja oli tüüpiline.

| (33) | Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(33)

Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

2.1.3.   Ekspordihind

| (34) | Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmed leiti olevat dumpingumarginaali arvutamiseks asjakohasemad kui Eurostati andmed, sest asjakohased CN-koodid hõlmavad laiemat tootevalikut, kui seda on põhjenduses 19 määratletud vaatlusalune toode. |
| --- | --- |

(34)

Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmed leiti olevat dumpingumarginaali arvutamiseks asjakohasemad kui Eurostati andmed, sest asjakohased CN-koodid hõlmavad laiemat tootevalikut, kui seda on põhjenduses 19 määratletud vaatlusalune toode.

2.1.4.   Võrdlus

| (35) | Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust tõendatult mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti transpordi- ja kindlustuskuludes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(35)

Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust tõendatult mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti transpordi- ja kindlustuskuludes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

2.1.5.   Dumpingumarginaal

| (36) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse, ligikaudu 38-protsendilise dumpingu olemasolu. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse, ligikaudu 38-protsendilise dumpingu olemasolu.

2.2.   Lõuna-Aafrika

| (37) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 281 tonni, mis moodustab 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel. Ainukese teadaoleva eksportiva tootja import moodustas sellest 100 %. |
| --- | --- |

(37)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 281 tonni, mis moodustab 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel. Ainukese teadaoleva eksportiva tootja import moodustas sellest 100 %.

2.2.1.   Normaalväärtus

| (38) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 määrati normaalväärtus kindlaks Lõuna-Aafrika siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, sest leiti, et kõnealune müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus ja on tüüpiline. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 määrati normaalväärtus kindlaks Lõuna-Aafrika siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, sest leiti, et kõnealune müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus ja on tüüpiline.

2.2.2.   Ekspordihind

| (39) | Et kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Et kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

2.2.3.   Võrdlus

| (40) | Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks samal kaubandustasandil (tehasest hankimise tasandil) võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti seoses transpordi-, kindlustus- ja krediidikuludega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(40)

Normaalhinna ja ekspordihindade õiglaseks võrdlemiseks samal kaubandustasandil (tehasest hankimise tasandil) võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti seoses transpordi-, kindlustus- ja krediidikuludega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.

2.2.4.   Dumpingumarginaal

| (41) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. Võrdlus näitas 17-protsendilise dumpingumarginaali olemasolu, mis on väiksem kui esialgsel uurimisel leitud 38,6-protsendiline dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(41)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. Võrdlus näitas 17-protsendilise dumpingumarginaali olemasolu, mis on väiksem kui esialgsel uurimisel leitud 38,6-protsendiline dumpingumarginaal.

2.3.   Ukraina

| (42) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 22 tonni, mis moodustab vähem kui 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel. |
| --- | --- |

(42)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi kogumaht Eurostati andmetel 22 tonni, mis moodustab vähem kui 0,1 % liidu turust, olles seega miinimumtasemel.

2.3.1.   Normaalväärtus

| (43) | Vastavalt algmääruse artiklile 18 määrati normaalväärtus kindlaks, lähtudes läbivaatamistaotluses esitatud teabest Ukraina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade kohta. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artiklile 18 määrati normaalväärtus kindlaks, lähtudes läbivaatamistaotluses esitatud teabest Ukraina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade kohta.

2.3.2.   Ekspordihind

| (44) | Kuna Ukraina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Dumpingumarginaali arvutamisel leiti, et Eurostati andmetest asjakohasem on kasutada algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, sest need hõlmavad täpselt põhjenduses 19 määratletud vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(44)

Kuna Ukraina tootjad keeldusid koostööst, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 lähtuti ekspordihinna kindlaksmääramisel avalikult kättesaadavast teabest. Dumpingumarginaali arvutamisel leiti, et Eurostati andmetest asjakohasem on kasutada algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, sest need hõlmavad täpselt põhjenduses 19 määratletud vaatlusalust toodet.

2.3.3.   Võrdlus

| (45) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse läbivaatamistaotluses esitatud mereveo- ja kindlustuskulusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. Selle tulemusena selgus, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaal oli enam kui 80 %. |
| --- | --- |

(45)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse läbivaatamistaotluses esitatud mereveo- ja kindlustuskulusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. Selle tulemusena selgus, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaal oli enam kui 80 %.

3.   Impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (46) | Kõik Hiina 28 teadaolevat eksportivat tootjat hoidusid koostööst. |
| --- | --- |

(46)

Kõik Hiina 28 teadaolevat eksportivat tootjat hoidusid koostööst.

| (47) | Läbivaatamistaotluses nimetatud kaks Lõuna-Aafrika eksportivat tootjat vastas komisjoni päringule, kuid ainult üks neist – see, kes tegeleb liitu eksportimisega, – tegi koostööd ja täitis küsimustiku. Muid tootjaid Lõuna-Aafrikas teadaolevalt ei ole. |
| --- | --- |

(47)

Läbivaatamistaotluses nimetatud kaks Lõuna-Aafrika eksportivat tootjat vastas komisjoni päringule, kuid ainult üks neist – see, kes tegeleb liitu eksportimisega, – tegi koostööd ja täitis küsimustiku. Muid tootjaid Lõuna-Aafrikas teadaolevalt ei ole.

| (48) | Ukraina teadaolev eksportiv tootja lõpetas koostöö, nagu on osutatud põhjenduses 14. Muid tootjaid Ukrainas teadaolevalt ei ole. |
| --- | --- |

(48)

Ukraina teadaolev eksportiv tootja lõpetas koostöö, nagu on osutatud põhjenduses 14. Muid tootjaid Ukrainas teadaolevalt ei ole.

3.2.   Hiina

3.2.1.   Sissejuhatavad märkused

| (49) | Esialgse uurimise tulemusena kehtestati Hiina äriühingute suhtes 60,4-protsendiline ühtne dumpinguvastane tollimaks. Hiinast pärit impordi maht vähenes märgatavalt, esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi 11 484 tonnilt (EU-15) 1 942 tonnile (EU-25) viimatisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid suurenes seejärel käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 530 tonnini. Samas tuleb märkida, et Hiina import on pärast 2001. aastat tõusuteel. Hiina praegune turuosa on ligikaudu 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

Esialgse uurimise tulemusena kehtestati Hiina äriühingute suhtes 60,4-protsendiline ühtne dumpinguvastane tollimaks. Hiinast pärit impordi maht vähenes märgatavalt, esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi 11 484 tonnilt (EU-15) 1 942 tonnile (EU-25) viimatisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid suurenes seejärel käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 530 tonnini. Samas tuleb märkida, et Hiina import on pärast 2001. aastat tõusuteel. Hiina praegune turuosa on ligikaudu 2,2 %.

| (50) | Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, nende ekspordihindu liitu eksportimisel, tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist. Teavet eksportijate impordihindade kohta saadi Eurostati andmetest, ekspordi mahu ja hindade kohta Hiina statistilistest andmetest ning tootmisvõimsuse kohta taotluses esitatud andmetest. Leiti, et Hiina statistilise teabe võrdlemiseks sobivad kõige paremini Eurostati andmed, sest nagu järgmises põhjenduses selgitatakse, oli võimalik võrrelda vaid laia tootevaliku andmeid. |
| --- | --- |

(50)

Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, nende ekspordihindu liitu eksportimisel, tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist. Teavet eksportijate impordihindade kohta saadi Eurostati andmetest, ekspordi mahu ja hindade kohta Hiina statistilistest andmetest ning tootmisvõimsuse kohta taotluses esitatud andmetest. Leiti, et Hiina statistilise teabe võrdlemiseks sobivad kõige paremini Eurostati andmed, sest nagu järgmises põhjenduses selgitatakse, oli võimalik võrrelda vaid laia tootevaliku andmeid.

3.2.2.   Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunatud ekspordi hindade seosed

| (51) | Hiina avalikest andmebaasidest kättesaadavad statistilised andmed hõlmavad laiemat tootevalikut kui vaatlusalune toode. Seetõttu ei saa nendele andmetele tuginedes koostada mõtestatud analüüsi muudele turgudele eksporditud koguste kohta. Hiina andmebaasile tuginedes koostati hinna-analüüs, mis põhineb mõistlikul hinnangul ja võtab arvesse tõenäoliselt analüüsi kaasatud muude toodete samalaadseid omadusi. |
| --- | --- |

(51)

Hiina avalikest andmebaasidest kättesaadavad statistilised andmed hõlmavad laiemat tootevalikut kui vaatlusalune toode. Seetõttu ei saa nendele andmetele tuginedes koostada mõtestatud analüüsi muudele turgudele eksporditud koguste kohta. Hiina andmebaasile tuginedes koostati hinna-analüüs, mis põhineb mõistlikul hinnangul ja võtab arvesse tõenäoliselt analüüsi kaasatud muude toodete samalaadseid omadusi.

| (52) | Toetudes eespool esitatud põhjenduses osutatud kättesaadavale teabele, leiti, et Hiinast pärit ekspordi hinnad teistel eksporditurgudel olid keskmiselt oluliselt madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad (ligikaudu 30 %, võtmata arvesse makstud dumpinguvastaseid tollimakse). Nagu põhjenduses 36 järeldati, toimus Hiina eksportmüük liitu dumpinguhinnaga, seega oli dumping ekspordi puhul muude kolmandate riikide turgudele tõenäoliselt veelgi suurem kui liitu suunatud eksportmüügi puhul. Lisaks leiti, et muude kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda liitu suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Tuginedes sellele ja arvestades madalat hinnataset kolmandate riikide turgudel, jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindu saaks oluliselt vähendada, mis omakorda suurendaks ka dumpingut. |
| --- | --- |

(52)

Toetudes eespool esitatud põhjenduses osutatud kättesaadavale teabele, leiti, et Hiinast pärit ekspordi hinnad teistel eksporditurgudel olid keskmiselt oluliselt madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad (ligikaudu 30 %, võtmata arvesse makstud dumpinguvastaseid tollimakse). Nagu põhjenduses 36 järeldati, toimus Hiina eksportmüük liitu dumpinguhinnaga, seega oli dumping ekspordi puhul muude kolmandate riikide turgudele tõenäoliselt veelgi suurem kui liitu suunatud eksportmüügi puhul. Lisaks leiti, et muude kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda liitu suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Tuginedes sellele ja arvestades madalat hinnataset kolmandate riikide turgudel, jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindu saaks oluliselt vähendada, mis omakorda suurendaks ka dumpingut.

3.2.3.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

| (53) | Samuti leiti, et liidu tootmisharu müügi keskmine hinnatase liidus oli tunduvalt kõrgem kui koostööd tegeva Hiina eksportija ekspordihinna tase kolmandate riikide turgudel. Vaatlusaluse toote üldiselt valitsev hinnatase liidu turul muudab liidu turu väga atraktiivseks, seda ka Hiina tootjatele. Liidu turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada liitu suunatud eksporti. |
| --- | --- |

(53)

Samuti leiti, et liidu tootmisharu müügi keskmine hinnatase liidus oli tunduvalt kõrgem kui koostööd tegeva Hiina eksportija ekspordihinna tase kolmandate riikide turgudel. Vaatlusaluse toote üldiselt valitsev hinnatase liidu turul muudab liidu turu väga atraktiivseks, seda ka Hiina tootjatele. Liidu turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada liitu suunatud eksporti.

3.2.4.   Dumpingumarginaal

| (54) | Toetudes põhjenduses 36 esitatud järeldusele ja võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusele, toimus Hiina eksportmüük liitu märkimisväärse dumpinguga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga ja suuremates kogustes. |
| --- | --- |

(54)

Toetudes põhjenduses 36 esitatud järeldusele ja võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusele, toimus Hiina eksportmüük liitu märkimisväärse dumpinguga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga ja suuremates kogustes.

3.2.5.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (55) | Vastavalt läbivaatamise taotluses esitatud andmetele, mida kontrolliti avalikult kättesaadavatest allikatest (st äriühingute veebilehtedel avaldatud teave), hinnati Hiina kõigi eksportivate tootjate tootmisvõimsuse mahuks 1 355 000 tonni. Taotluse esitaja hinnangu kohaselt kasutavad Hiina tootjad ligikaudu 63 % oma tootmisvõimsusest, seega on kasutamata võimsust rohkem kui 500 000 tonni ulatuses. Taotluse esitaja edastas ka teabe uute valminud tootmisrajatiste ja kohaliku turu suuruse kohta. Hiina tootjatel on seega palju kasutamata võimsust, mis ületab mitte ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud koguseid, vaid kogu liidu tarbimist. Seega on võimalik suurendada liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta sellises koguses täiendavat toodangut. Seoses sellega tuleks märkida, et Hiina siseturg ei suuda arvestatava hulga konkureerivate tootjate olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu kasutamata tootmisvõimsust nii suures ulatuses. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt läbivaatamise taotluses esitatud andmetele, mida kontrolliti avalikult kättesaadavatest allikatest (st äriühingute veebilehtedel avaldatud teave), hinnati Hiina kõigi eksportivate tootjate tootmisvõimsuse mahuks 1 355 000 tonni. Taotluse esitaja hinnangu kohaselt kasutavad Hiina tootjad ligikaudu 63 % oma tootmisvõimsusest, seega on kasutamata võimsust rohkem kui 500 000 tonni ulatuses. Taotluse esitaja edastas ka teabe uute valminud tootmisrajatiste ja kohaliku turu suuruse kohta. Hiina tootjatel on seega palju kasutamata võimsust, mis ületab mitte ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud koguseid, vaid kogu liidu tarbimist. Seega on võimalik suurendada liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta sellises koguses täiendavat toodangut. Seoses sellega tuleks märkida, et Hiina siseturg ei suuda arvestatava hulga konkureerivate tootjate olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu kasutamata tootmisvõimsust nii suures ulatuses.

3.2.6.   Meetmetest kõrvalehoidmine

| (56) | Avastati, et vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks laaditi importtooted 2004. aastal ümber Marokos ning 2010. aastal Korea Vabariigis. See näitab Hiina terastrosside ja -kaablite müüjate ilmselget huvi liidu turu vastu ja nende soovimatust konkureerida liidu turul dumpinguta. Seda loeti järjekordseks märgiks, et meetmete tühistamise korral Hiinast lähtuva ekspordi maht tõenäoliselt kasvaks ja see toodaks liidu turule dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(56)

Avastati, et vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks laaditi importtooted 2004. aastal ümber Marokos ning 2010. aastal Korea Vabariigis. See näitab Hiina terastrosside ja -kaablite müüjate ilmselget huvi liidu turu vastu ja nende soovimatust konkureerida liidu turul dumpinguta. Seda loeti järjekordseks märgiks, et meetmete tühistamise korral Hiinast lähtuva ekspordi maht tõenäoliselt kasvaks ja see toodaks liidu turule dumpinguhinnaga.

3.3.   Lõuna-Aafrika

3.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (57) | Lõuna-Aafrikas on kaks teadaolevat tootjat. Nagu eespool selgitatud, tegi üks eksportiv tootja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(57)

Lõuna-Aafrikas on kaks teadaolevat tootjat. Nagu eespool selgitatud, tegi üks eksportiv tootja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd.

| (58) | Teisel teadaoleval tootjal puudus huvi liitu eksportimise vastu ning ta väitis, et tema tootmisvõimsus on täielikult kasutatud ja toodang müüakse Lõuna-Aafrika siseturul. |
| --- | --- |

(58)

Teisel teadaoleval tootjal puudus huvi liitu eksportimise vastu ning ta väitis, et tema tootmisvõimsus on täielikult kasutatud ja toodang müüakse Lõuna-Aafrika siseturul.

| (59) | Pärast esialgsete meetmete rakendamist langes Lõuna-Aafrikast pärit import märgatavalt. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla miinimumi piiri (0,1 %), kokku 281 tonni. Lisaks oli suurem osa kõnealusest impordist ette nähtud offshore-kasutuseks, mis on eelmisest uurimisest saadik märkimisväärselt kasvanud, ning mida ELi tollis ei vormistatud. Vaatlusalust toodet lasti ELis vabasse ringlusesse ainult väikestes kogustes. |
| --- | --- |

(59)

Pärast esialgsete meetmete rakendamist langes Lõuna-Aafrikast pärit import märgatavalt. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla miinimumi piiri (0,1 %), kokku 281 tonni. Lisaks oli suurem osa kõnealusest impordist ette nähtud offshore-kasutuseks, mis on eelmisest uurimisest saadik märkimisväärselt kasvanud, ning mida ELi tollis ei vormistatud. Vaatlusalust toodet lasti ELis vabasse ringlusesse ainult väikestes kogustes.

| (60) | Et teha kindlaks, kas dumping meetmete tühistamisel jätkuks, uuriti koostööd tegeva eksportija poolt liitu ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu ja eksportimisel kehtivaid hindu, kasutamata tootmisvõimsust ja varusid ning olukorda Lõuna-Aafrika siseturul. |
| --- | --- |

(60)

Et teha kindlaks, kas dumping meetmete tühistamisel jätkuks, uuriti koostööd tegeva eksportija poolt liitu ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu ja eksportimisel kehtivaid hindu, kasutamata tootmisvõimsust ja varusid ning olukorda Lõuna-Aafrika siseturul.

3.3.2.   Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunduva ekspordi hindade seosed

| (61) | Koostööd teinud eksportija esitas teabe vaatlusaluse toote mahu ja hindade kohta muudel eksporditurgudel väljaspool liitu. Kõnealune eksportiv tootja müüb märkimisväärse osa oma toodangust eksporditurgudel, kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul ekspordi maht vähenes. Äriühingu eksporditegevus on keskendunud peamiselt kahele konkreetsele turusektorile – sügavate kaevandusšahtide trossid ja avamere puurimisega seotud rakendused. |
| --- | --- |

(61)

Koostööd teinud eksportija esitas teabe vaatlusaluse toote mahu ja hindade kohta muudel eksporditurgudel väljaspool liitu. Kõnealune eksportiv tootja müüb märkimisväärse osa oma toodangust eksporditurgudel, kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul ekspordi maht vähenes. Äriühingu eksporditegevus on keskendunud peamiselt kahele konkreetsele turusektorile – sügavate kaevandusšahtide trossid ja avamere puurimisega seotud rakendused.

| (62) | Äriühingu ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse olid vaatlusaluse perioodi kõigil aastatel märkimisväärselt kõrgemad (30–70 %) kui liitu suunatud ekspordi hinnad koos kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga. Võrreldes eksportija saavutatud hinnaeelist kolmandate riikide turgudel ja hinda liidu turul võib arvata, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist ei too eksportija tulevikus liidu turule märkimisväärseid koguseid. Lisaks leiti, ja nagu on selgitatud eespool põhjenduses 61, et äriühingu eksporditegevus on keskendunud toodetele, mille järgi ei ole liidu turul erilist nõudlust. |
| --- | --- |

(62)

Äriühingu ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse olid vaatlusaluse perioodi kõigil aastatel märkimisväärselt kõrgemad (30–70 %) kui liitu suunatud ekspordi hinnad koos kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga. Võrreldes eksportija saavutatud hinnaeelist kolmandate riikide turgudel ja hinda liidu turul võib arvata, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist ei too eksportija tulevikus liidu turule märkimisväärseid koguseid. Lisaks leiti, ja nagu on selgitatud eespool põhjenduses 61, et äriühingu eksporditegevus on keskendunud toodetele, mille järgi ei ole liidu turul erilist nõudlust.

3.3.3.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (63) | Pärast viimatist uurimist on koostööd teinud eksportiva tootja varud olnud stabiilsed. Tootmisvõimsuse rakendamine (umbes 70–75 %) oli samuti tavapärasel tasemel, arvestades tootmisprotsessi tehnilisi piiranguid. Maksimaalne olemasolev tootmisvõimsus on 1 500 – 3 500 tonni. Eksportival tootjal ei ole kavas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt suurendada. Seega on võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid väga piiratud, võttes arvesse, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. |
| --- | --- |

(63)

Pärast viimatist uurimist on koostööd teinud eksportiva tootja varud olnud stabiilsed. Tootmisvõimsuse rakendamine (umbes 70–75 %) oli samuti tavapärasel tasemel, arvestades tootmisprotsessi tehnilisi piiranguid. Maksimaalne olemasolev tootmisvõimsus on 1 500 – 3 500 tonni. Eksportival tootjal ei ole kavas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt suurendada. Seega on võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid väga piiratud, võttes arvesse, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.

| (64) | Lisaks tuleb märkida, et tootmine on suunatud peamiselt kohalikule turule, kus saavutatakse suur kasum, seega ei ole äriühing huvitatud oluliste koguste liitu eksportimisest. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks tuleb märkida, et tootmine on suunatud peamiselt kohalikule turule, kus saavutatakse suur kasum, seega ei ole äriühing huvitatud oluliste koguste liitu eksportimisest.

3.4.   Ukraina

3.4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (65) | Nagu on selgitatud põhjenduses 14, ei teinud teadaolev Ukraina eksportiv tootja koostööd, seega, kooskõlas algmääruse artikliga 18, lähtuti järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest. Et Ukraina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabele ja avalikkusele kättesaadavale kaubandusstatistikale. Tuleb märkida, et Ukrainas ei ole teisi teadaolevaid tootjaid ja et järgmised kaalutlused (eelkõige tootmisvõimsuse kohta) on seotud teadaoleva eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on selgitatud põhjenduses 14, ei teinud teadaolev Ukraina eksportiv tootja koostööd, seega, kooskõlas algmääruse artikliga 18, lähtuti järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest. Et Ukraina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabele ja avalikkusele kättesaadavale kaubandusstatistikale. Tuleb märkida, et Ukrainas ei ole teisi teadaolevaid tootjaid ja et järgmised kaalutlused (eelkõige tootmisvõimsuse kohta) on seotud teadaoleva eksportiva tootjaga.

| (66) | Et teha kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti kolmandate riikide ja liidu suhtes kehtivaid ekspordihindu, kasutamata tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(66)

Et teha kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti kolmandate riikide ja liidu suhtes kehtivaid ekspordihindu, kasutamata tootmisvõimsust ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist.

3.4.2.   Kolmandatesse riikidesse ja liitu suunduva ekspordi hindade seosed

| (67) | Muu usaldusväärsema teabe puudumisel on arvesse võetud taotluses esitatud teavet muude eksporditurgude kohta, mis põhines avalikkusele kättesaadaval statistikal. Olemasolevate andmete analüüs näitas, et keskmine ekspordihind nendesse riikidesse oli oluliselt madalam kui keskmine liitu suunatud ekspordi hind. Nagu eespool Hiina ja Lõuna-Aafrika puhul juba selgitatud, loeti muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu liitu suunatud eksportmüügi tõenäolise hinnataseme indikaatoriks juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindade vähendamiseks on küllalt ruumi, kusjuures suure tõenäosusega alandataks hindu dumpingu tasemeni. |
| --- | --- |

(67)

Muu usaldusväärsema teabe puudumisel on arvesse võetud taotluses esitatud teavet muude eksporditurgude kohta, mis põhines avalikkusele kättesaadaval statistikal. Olemasolevate andmete analüüs näitas, et keskmine ekspordihind nendesse riikidesse oli oluliselt madalam kui keskmine liitu suunatud ekspordi hind. Nagu eespool Hiina ja Lõuna-Aafrika puhul juba selgitatud, loeti muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu liitu suunatud eksportmüügi tõenäolise hinnataseme indikaatoriks juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et liitu suunatud ekspordi hindade vähendamiseks on küllalt ruumi, kusjuures suure tõenäosusega alandataks hindu dumpingu tasemeni.

3.4.3.   Kasutamata tootmisvõimsus

| (68) | Viimaste aastate jooksul on kaks teadaolevat eksportivat tootjat ühendanud oma tegevuse. Sellest tulenevalt on viimatise uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus vähenenud. Taotluses esitatud tõendite ja teadaoleva eksportiva tootja väite kohaselt on Ukraina hinnanguline tootmisvõimsus vahemikus 35 000 – 40 000 tonni, millest praegu kasutatakse tootmiseks umbes 70 %. Kasutamata tootmisvõimsus, mis on vahemikus 10 500 – 12 000 tonni, osutab, et liitu imporditavaid koguseid on võimalik märkimisväärselt suurendada. Ukraina nähtav tarbimine, mille arvutamisel toetuti teadaolevale tootmismahule ning statistilistele andmetele impordi ja ekspordi kohta, näitab, et kohalik turg suudaks vastu võtta täiendava toodangu. Seega on asjaomaste riikide hulgas Ukrainal parim võimalus suurendada kasutamata tootmisvõimsuse arvel liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. |
| --- | --- |

(68)

Viimaste aastate jooksul on kaks teadaolevat eksportivat tootjat ühendanud oma tegevuse. Sellest tulenevalt on viimatise uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus vähenenud. Taotluses esitatud tõendite ja teadaoleva eksportiva tootja väite kohaselt on Ukraina hinnanguline tootmisvõimsus vahemikus 35 000 – 40 000 tonni, millest praegu kasutatakse tootmiseks umbes 70 %. Kasutamata tootmisvõimsus, mis on vahemikus 10 500 – 12 000 tonni, osutab, et liitu imporditavaid koguseid on võimalik märkimisväärselt suurendada. Ukraina nähtav tarbimine, mille arvutamisel toetuti teadaolevale tootmismahule ning statistilistele andmetele impordi ja ekspordi kohta, näitab, et kohalik turg suudaks vastu võtta täiendava toodangu. Seega on asjaomaste riikide hulgas Ukrainal parim võimalus suurendada kasutamata tootmisvõimsuse arvel liitu imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.

3.4.4.   Meetmetest kõrvalehoidmine

| (69) | Lisaks selgus pärast olemasolevate meetmete kehtestamist Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, et nendest meetmetest hoiti kõrvale, importides terastrosse ja -kaableid Moldova kaudu. Leiti, et tuvastatud kõrvalehoidmine on lisategur, mis näitab huvi liidu turule sisenemise vastu ning võimetust konkureerida liidu turul dumpinguta. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks selgus pärast olemasolevate meetmete kehtestamist Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, et nendest meetmetest hoiti kõrvale, importides terastrosse ja -kaableid Moldova kaudu. Leiti, et tuvastatud kõrvalehoidmine on lisategur, mis näitab huvi liidu turule sisenemise vastu ning võimetust konkureerida liidu turul dumpinguta.

3.5.   Järeldus

| (70) | Hiina ja Ukraina puhul leiti, et dumping on jätkunud olulisel tasemel ning Lõuna-Aafrika puhul väiksemas ulatuses, kuigi Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit impordi mahud olid väikesed. |
| --- | --- |

(70)

Hiina ja Ukraina puhul leiti, et dumping on jätkunud olulisel tasemel ning Lõuna-Aafrika puhul väiksemas ulatuses, kuigi Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit impordi mahud olid väikesed.

| (71) | Et uurida dumpingu jätkumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti kasutamata tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel. Uurimine näitas, et kasutamata tootmisvõimsust ja akumuleerunud varusid on Hiinal märkimisväärses koguses ning Ukrainal vähemal määral. Lõuna-Aafrika puhul suurt kasutamata tootmisvõimsust või ebatavaliselt suuri varusid ei täheldatud. Lisaks selgus, et Hiina ja Ukraina ekspordihinnad olid muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel üldjuhul madalamad kui liidu turule eksportimisel ning seega on liit nende riikide eksportivate tootjate jaoks endiselt ahvatlev turg. Lõuna-Aafrika ekspordi puhul muudesse riikidesse oli hinnatase märkimisväärselt kõrgem kui liitu suunatud ekspordi puhul ning tegemist ei olnud dumpinguhinnaga. Sellest järeldati, et Hiina ja Ukraina eksport kolmandatesse riikidesse suunataks väga tõenäoliselt ümber liitu, kui liidu turule oleks võimalik pääseda ilma dumpinguvastaste meetmeteta. Ka olemasolev kasutamata tootmisvõimsus tooks tõenäoliselt kaasa impordi kasvu kõnealustest riikidest. Peale selle näitas hinnakujundusstrateegia analüüs, et eksport Ukrainast ja Hiinast toimuks ülimalt tõenäoliselt dumpinguhinnaga. Hiina ja Ukraina puhul kinnitas neid järeldusi veelgi tõsiasi, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale impordi abil teiste riikide kaudu, mis viitas sellele, et eksportivad riigid ei suutnud liidu turul õiglaste hindadega konkureerida. Seevastu Lõuna-Aafrika tootja puhul leiti, et ta on võimeline konkureerima muude tootjatega, kaasa arvatud liidu tootjatega, muude kolmandate riikide turgudel õiglaste hindadega. Eespool toodut arvesse võttes tõdeti Hiina ja Ukraina puhul, et tõenäoliselt jätkuks dumping märkimisväärses ulatuses, kui meetmetel lastakse aeguda. Seevastu, võttes arvesse asjaolu, et võrreldes esialgse uurimisega on dumpingumäär alanenud ja eksport muudesse riikidesse toimus märgatavalt kõrgemate hindadega kui ELi, ning arvestades eeldatavat vähest nõudlust Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, jõuti järeldusele, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi puhul ei ole märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga impordi jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(71)

Et uurida dumpingu jätkumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti kasutamata tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel. Uurimine näitas, et kasutamata tootmisvõimsust ja akumuleerunud varusid on Hiinal märkimisväärses koguses ning Ukrainal vähemal määral. Lõuna-Aafrika puhul suurt kasutamata tootmisvõimsust või ebatavaliselt suuri varusid ei täheldatud. Lisaks selgus, et Hiina ja Ukraina ekspordihinnad olid muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel üldjuhul madalamad kui liidu turule eksportimisel ning seega on liit nende riikide eksportivate tootjate jaoks endiselt ahvatlev turg. Lõuna-Aafrika ekspordi puhul muudesse riikidesse oli hinnatase märkimisväärselt kõrgem kui liitu suunatud ekspordi puhul ning tegemist ei olnud dumpinguhinnaga. Sellest järeldati, et Hiina ja Ukraina eksport kolmandatesse riikidesse suunataks väga tõenäoliselt ümber liitu, kui liidu turule oleks võimalik pääseda ilma dumpinguvastaste meetmeteta. Ka olemasolev kasutamata tootmisvõimsus tooks tõenäoliselt kaasa impordi kasvu kõnealustest riikidest. Peale selle näitas hinnakujundusstrateegia analüüs, et eksport Ukrainast ja Hiinast toimuks ülimalt tõenäoliselt dumpinguhinnaga. Hiina ja Ukraina puhul kinnitas neid järeldusi veelgi tõsiasi, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale impordi abil teiste riikide kaudu, mis viitas sellele, et eksportivad riigid ei suutnud liidu turul õiglaste hindadega konkureerida. Seevastu Lõuna-Aafrika tootja puhul leiti, et ta on võimeline konkureerima muude tootjatega, kaasa arvatud liidu tootjatega, muude kolmandate riikide turgudel õiglaste hindadega. Eespool toodut arvesse võttes tõdeti Hiina ja Ukraina puhul, et tõenäoliselt jätkuks dumping märkimisväärses ulatuses, kui meetmetel lastakse aeguda. Seevastu, võttes arvesse asjaolu, et võrreldes esialgse uurimisega on dumpingumäär alanenud ja eksport muudesse riikidesse toimus märgatavalt kõrgemate hindadega kui ELi, ning arvestades eeldatavat vähest nõudlust Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, jõuti järeldusele, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi puhul ei ole märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga impordi jätkumine tõenäoline.

| (72) | Kommenteerides eespool esitatud järeldusi, väitis Ukraina valitsus, et väide, nagu tooks dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine kaasa Ukraina tootjate ümberorienteerumise liidu turule, on liialdatud ja põhjendamatu. Oma väite toetuseks kinnitas valitsus, et kehtivate meetmete tulemusena on vähenenud kontaktid ELis asuvate klientidega ja seetõttu lõppenud eksport liitu, selle asemel keskendub Ukraina eksport nüüd SRÜ ja Aasia turgudele. Valitsus ei suutnud siiski ümber lükata väidet liidu turu atraktiivsuse kohta, mis on seotud märkimisväärse hinnaerinevusega nendel turgudel, nagu mainitud põhjenduses 67, ning seega ei mõistnud, et juhul, kui liidu meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Ukraina eksport suunatakse ümber. |
| --- | --- |

(72)

Kommenteerides eespool esitatud järeldusi, väitis Ukraina valitsus, et väide, nagu tooks dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine kaasa Ukraina tootjate ümberorienteerumise liidu turule, on liialdatud ja põhjendamatu. Oma väite toetuseks kinnitas valitsus, et kehtivate meetmete tulemusena on vähenenud kontaktid ELis asuvate klientidega ja seetõttu lõppenud eksport liitu, selle asemel keskendub Ukraina eksport nüüd SRÜ ja Aasia turgudele. Valitsus ei suutnud siiski ümber lükata väidet liidu turu atraktiivsuse kohta, mis on seotud märkimisväärse hinnaerinevusega nendel turgudel, nagu mainitud põhjenduses 67, ning seega ei mõistnud, et juhul, kui liidu meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Ukraina eksport suunatakse ümber.

| (73) | Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et prognooside kohaselt väheneb Lõuna-Aafrika tootja muudele turgudele suunatud eksport, mistõttu suureneb kasutamata tootmisvõimsus, mida kohalik turg ei suuda vastu võtta, ning see omakorda viib liitu suunatud impordi suurenemiseni. Selle väite kinnituseks ei esitatud paraku mingeid tõendeid. Vastupidi, leiti, et koostööd tegeva eksportija ekspordimüügi vähenemist vaatlusperioodil leevendas omamaine müük, mille vähenemine samal perioodil oli väiksema ulatusega. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes äriühingu üldine müügimaht, seega ei ole mingit märki, et taotluse esitaja väited oleksid põhjendatud. |
| --- | --- |

(73)

Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et prognooside kohaselt väheneb Lõuna-Aafrika tootja muudele turgudele suunatud eksport, mistõttu suureneb kasutamata tootmisvõimsus, mida kohalik turg ei suuda vastu võtta, ning see omakorda viib liitu suunatud impordi suurenemiseni. Selle väite kinnituseks ei esitatud paraku mingeid tõendeid. Vastupidi, leiti, et koostööd tegeva eksportija ekspordimüügi vähenemist vaatlusperioodil leevendas omamaine müük, mille vähenemine samal perioodil oli väiksema ulatusega. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes äriühingu üldine müügimaht, seega ei ole mingit märki, et taotluse esitaja väited oleksid põhjendatud.

| (74) | Lisaks heitis taotluse esitaja komisjonile ette, et arvesse ei ole võetud koostööst keeldunud Lõuna-Aafrika tootjat, ning väitis, et asjaolu, et kõnealune äriühing ei ole varem eksportinud, ei tähenda, et ta tulevikus ei võiks eksportida. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusperioodil kõnealune äriühing liitu ei eksportinud. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata seaduslikku importi liitu. Seega lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks heitis taotluse esitaja komisjonile ette, et arvesse ei ole võetud koostööst keeldunud Lõuna-Aafrika tootjat, ning väitis, et asjaolu, et kõnealune äriühing ei ole varem eksportinud, ei tähenda, et ta tulevikus ei võiks eksportida. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusperioodil kõnealune äriühing liitu ei eksportinud. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata seaduslikku importi liitu. Seega lükati väide tagasi.

D.   TOOTMINE LIIDUS JA LIIDU TOOTMISHARU

| (75) | Liidus toodab terastrosse ja -kaableid rohkem kui 25 tootjat / tootjate ühendust, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Liidus toodab terastrosse ja -kaableid rohkem kui 25 tootjat / tootjate ühendust, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (76) | Nagu märgitud põhjenduses 10, moodustati nõutud teabe esitanud järgmisest 20 liidu tootjast valim, kuhu kuulus kolm tootjat / tootjate ühendust.






  — | BRIDON Group, kuhu kuuluvad Bridon International Ltd (Ühendkuningriik) ja Bridon International GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

(76)

Nagu märgitud põhjenduses 10, moodustati nõutud teabe esitanud järgmisest 20 liidu tootjast valim, kuhu kuulus kolm tootjat / tootjate ühendust.

—

BRIDON Group, kuhu kuuluvad Bridon International Ltd (Ühendkuningriik) ja Bridon International GmbH (Saksamaa),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Saksamaa),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksamaa),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksamaa),

| — | Teufelberger Seil GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Saksamaa),

| — | ZBD Group A.S. (Tšehhi Vabariik), |
| --- | --- |

—

ZBD Group A.S. (Tšehhi Vabariik),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),

| — | D. Koronakis SA (Kreeka), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Kreeka),

| — | N. Leventeris SA (Kreeka), |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Kreeka),

| — | Drumet SA (Poola), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Poola),

| — | Metizi JSC (Bulgaaria), |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bulgaaria),

| — | Arcelor Mittal Wire France (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Prantsusmaa),

| — | Brunton Shaw UK Limited (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Ühendkuningriik),

| — | Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Rumeenia), |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Rumeenia),

| — | Redaelli Tecna Spa (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Itaalia),

| — | Remer SRL (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Itaalia),

| — | Metal Press SRL (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Itaalia),

| — | Randers Reb International A/S (Taani). |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Taani).

| (77) | Tuleb märkida, et kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas 40 % liidu kogutoodangust, mida peeti liidu kogutoodangu seisukohast tüüpiliseks, sest eespool nimetatud 20 liidu tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 96 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(77)

Tuleb märkida, et kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas 40 % liidu kogutoodangust, mida peeti liidu kogutoodangu seisukohast tüüpiliseks, sest eespool nimetatud 20 liidu tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 96 % liidu kogutoodangust.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidu turul

| (78) | Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati ELi koguimporti kajastavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati ELi koguimporti kajastavate andmete põhjal.

| (79) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 21 % – 255 985 tonnilt 203 331 tonnini. Täpsemalt, pärast 2008. aasta väikest 1-protsendilist kasvu vähenes tarbimine 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 22 protsendipunkti võrra ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale tasemele. | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine
  (tonnides) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| Indeks | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 21 % – 255 985 tonnilt 203 331 tonnini. Täpsemalt, pärast 2008. aasta väikest 1-protsendilist kasvu vähenes tarbimine 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 22 protsendipunkti võrra ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale tasemele.

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine

(tonnides)

255 986

257 652

201 975

203 331

Indeks

100

101

79

79

2.   Import asjaomastest riikidest

2.1.   Kumuleerumine

| (80) | Eelmise uurimise käigus hinnati Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(80)

Eelmise uurimise käigus hinnati Hiinast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises.

| (81) | Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Koguste osas koostati tulevikuanalüüs iga riigi tõenäolise ekspordimahu kohta, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Selgus, et erinevalt Lõuna-Aafrikast suureneks Hiinast ja Ukrainast pärit impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes märgatavalt ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Lõuna-Aafrika puhul leiti, et võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid on väga piiratud, võttes arvesse vähest kasutamata tootmisvõimsust ning asjaolu, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. |
| --- | --- |

(81)

Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaks määratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Koguste osas koostati tulevikuanalüüs iga riigi tõenäolise ekspordimahu kohta, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Selgus, et erinevalt Lõuna-Aafrikast suureneks Hiinast ja Ukrainast pärit impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes märgatavalt ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Lõuna-Aafrika puhul leiti, et võimalus suurendada liitu imporditavaid koguseid on väga piiratud, võttes arvesse vähest kasutamata tootmisvõimsust ning asjaolu, et kolmandate riikide turud või kohalik turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.

| (82) | Imporditud toodete vahelise konkurentsi tingimuste osas leiti, et Lõuna-Aafrikast pärit import ei konkureerinud otseselt muudest riikidest pärit impordiga. Nagu on osutatud allpool põhjendustes 87 ja 91, olid Lõuna-Aafrikast imporditud tooteliikide hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui muudest riikidest pärit impordi puhul. Vastupidiselt muudest riikidest pärit impordile, mille puhul toimus märkimisväärne hinna allalöömine, puudus Lõuna-Aafrikast pärit impordil kõrgema hinna tõttu selline mõju. |
| --- | --- |

(82)

Imporditud toodete vahelise konkurentsi tingimuste osas leiti, et Lõuna-Aafrikast pärit import ei konkureerinud otseselt muudest riikidest pärit impordiga. Nagu on osutatud allpool põhjendustes 87 ja 91, olid Lõuna-Aafrikast imporditud tooteliikide hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui muudest riikidest pärit impordi puhul. Vastupidiselt muudest riikidest pärit impordile, mille puhul toimus märkimisväärne hinna allalöömine, puudus Lõuna-Aafrikast pärit impordil kõrgema hinna tõttu selline mõju.

| (83) | Kolmest asjaomasest riigist pärit impordi osas leiti uurimise käigus, et nendest riikidest imporditud terastrossid ja -kaablid olid oma füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste poolest sarnased. Lisaks olid imporditud terastrosside ja -kaablite liigid liidus toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati liidus samal ajavahemikul. Eelnevat silmas pidades leiti, et asjaomastest riikidest pärit imporditud terastrossid ja -kaablid konkureerisid liidus toodetud terastrosside ja -kaablitega. |
| --- | --- |

(83)

Kolmest asjaomasest riigist pärit impordi osas leiti uurimise käigus, et nendest riikidest imporditud terastrossid ja -kaablid olid oma füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste poolest sarnased. Lisaks olid imporditud terastrosside ja -kaablite liigid liidus toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati liidus samal ajavahemikul. Eelnevat silmas pidades leiti, et asjaomastest riikidest pärit imporditud terastrossid ja -kaablid konkureerisid liidus toodetud terastrosside ja -kaablitega.

| (84) | Eespool toodu põhjal jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused on Hiina ja Ukraina puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kahe riigi importi kumulatiivselt. Kuna artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused, eriti importtoodete vahelise konkurentsi tingimused, ei olnud Lõuna-Aafrika puhul täidetud, uuriti kõnealusest riigist pärit importi eraldi. |
| --- | --- |

(84)

Eespool toodu põhjal jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused on Hiina ja Ukraina puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kahe riigi importi kumulatiivselt. Kuna artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused, eriti importtoodete vahelise konkurentsi tingimused, ei olnud Lõuna-Aafrika puhul täidetud, uuriti kõnealusest riigist pärit importi eraldi.

2.2.   Import Hiinast ja Ukrainast

2.2.1.   Impordi maht, turuosa ja hinnad

| (85) | Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Hiinast ja Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 54 % võrra. Märkimisväärne langus – 43 protsendipunkti – toimus 2009. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 13 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(85)

Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Hiinast ja Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 54 % võrra. Märkimisväärne langus – 43 protsendipunkti – toimus 2009. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 13 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (86) | Hiinast ja Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 3,8 protsendilt 2,2 protsendini. |
| --- | --- |

(86)

Hiinast ja Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 3,8 protsendilt 2,2 protsendini.

| (87) | Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 29 %. Pärast 11-protsendilist kasvu 2008. aastal jätkus kasv ka 2009. aastal, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsisid hinnad stabiilsed. | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (tonnides) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| Indeks | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Turuosa (%) | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| Indeks | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Impordihind | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| Indeks | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 29 %. Pärast 11-protsendilist kasvu 2008. aastal jätkus kasv ka 2009. aastal, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsisid hinnad stabiilsed.

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Import

(tonnides)

9 844

10 081

5 830

4 553

Indeks

100

102

59

46

Turuosa (%)

3,8

3,9

2,9

2,2

Indeks

100

102

75

58

Impordihind

1 073

1 195

1 394

1 388

Indeks

100

111

130

129

2.2.2.   Hindade allalöömine

| (88) | Kuna Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast CN-koodide lõikes, kasutades algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja-kaablite hinna allalöömismarginaal, arvestamata dumpinguvastast tollimaksu, vahemikus 47,4 % – 58,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Kuna Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast CN-koodide lõikes, kasutades algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja-kaablite hinna allalöömismarginaal, arvestamata dumpinguvastast tollimaksu, vahemikus 47,4 % – 58,2 %.

2.3.   Lõuna-Aafrikast pärit import

2.3.1.   Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (89) | Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Lõuna-Aafrikast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 77 % võrra. Märkimisväärne langus – 94 protsendipunkti – toimus 2009. aastal, millele järgnes 17-protsendipunktine väike tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(89)

Vastavalt Eurostati andmetele vähenes Lõuna-Aafrikast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusperioodil 77 % võrra. Märkimisväärne langus – 94 protsendipunkti – toimus 2009. aastal, millele järgnes 17-protsendipunktine väike tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (90) | Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 0,5 protsendilt 0,1 protsendini. |
| --- | --- |

(90)

Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusperioodi jooksul 0,5 protsendilt 0,1 protsendini.

| (91) | Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 52 %. | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (tonnides) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| Indeks | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Turuosa (%) | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| Indeks | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Impordihind | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| Indeks | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 52 %.

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Import

(tonnides)

1 229

846

73

281

Indeks

100

69

6

23

Turuosa (%)

0,5

0,3

0,0

0,1

Indeks

100

68

7

29

Impordihind

1 504

1 929

2 217

2 280

Indeks

100

128

147

152

2.3.2.   Hindade allalöömine

| (92) | Hindade allalöömise kindlaksmääramisel lähtuti koostööd teinud Lõuna-Aafrika tootja ekspordihindadest (ilma dumpinguvastase tollimaksuta) ja leiti, et hindade allalöömist ei toimunud. Kuna Lõuna-Aafrikas muid eksportivaid tootjaid ei ole, kehtib käesolev järeldus riigi kohta tervikuna. |
| --- | --- |

(92)

Hindade allalöömise kindlaksmääramisel lähtuti koostööd teinud Lõuna-Aafrika tootja ekspordihindadest (ilma dumpinguvastase tollimaksuta) ja leiti, et hindade allalöömist ei toimunud. Kuna Lõuna-Aafrikas muid eksportivaid tootjaid ei ole, kehtib käesolev järeldus riigi kohta tervikuna.

3.   Import riikidest, kellele meetmete kohaldamist laiendati

3.1.   Korea Vabariik

| (93) | Nagu eespool põhjenduses 3 mainitud, leiti, et Hiina hoidis esialgsetest meetmetest kõrvale, importides Korea Vabariigi (Lõuna-Korea) kaudu. Sellest tulenevalt laiendati Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Lõuna-Koreast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud 11 tegeliku Lõuna-Korea tootja valmistatud terastrossidele ja -kaablitele. |
| --- | --- |

(93)

Nagu eespool põhjenduses 3 mainitud, leiti, et Hiina hoidis esialgsetest meetmetest kõrvale, importides Korea Vabariigi (Lõuna-Korea) kaudu. Sellest tulenevalt laiendati Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Lõuna-Koreast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud 11 tegeliku Lõuna-Korea tootja valmistatud terastrossidele ja -kaablitele.

| (94) | Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist ja dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise laiendamist Lõuna-Koreast lähetatud impordile vähenes import märkimisväärselt ja turuosa kahanes 18,7 protsendilt 2007. aastal 12,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See vastab ilmselt nende Korea tegelike eksportivate tootjate turuosale, kellest igaühe suhtes on kehtestatud erand. |
| --- | --- |

(94)

Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist ja dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise laiendamist Lõuna-Koreast lähetatud impordile vähenes import märkimisväärselt ja turuosa kahanes 18,7 protsendilt 2007. aastal 12,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See vastab ilmselt nende Korea tegelike eksportivate tootjate turuosale, kellest igaühe suhtes on kehtestatud erand.

3.2.   Moldova

| (95) | Leiti, et Moldovast pärit või lähetatud import vaatlusperioodil peaaegu puudus. Seetõttu ei peetud täiendavat analüüsi vajalikuks. |
| --- | --- |

(95)

Leiti, et Moldovast pärit või lähetatud import vaatlusperioodil peaaegu puudus. Seetõttu ei peetud täiendavat analüüsi vajalikuks.

3.3.   Maroko

| (96) | Marokost pärit või lähetatud import vähenes vaatlusperioodil 51 %. Seega oli sellise impordi turuosa vaatlusperioodil alla 0,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Marokost pärit või lähetatud import vähenes vaatlusperioodil 51 %. Seega oli sellise impordi turuosa vaatlusperioodil alla 0,5 %.

4.   Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed

| (97) | Eurostati andmete kohaselt vähenes määruse (EÜ) nr 1601/2001 (12) artikli 1 lõike 1 kohaste Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate rauast või terasest trosside ja kaablite impordi maht vaatlusperioodil 41 %. |
| --- | --- |

(97)

Eurostati andmete kohaselt vähenes määruse (EÜ) nr 1601/2001 (12) artikli 1 lõike 1 kohaste Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate rauast või terasest trosside ja kaablite impordi maht vaatlusperioodil 41 %.

| (98) | Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa vähenes 1,5 protsendilt 2007. aastal 1,1 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(98)

Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa vähenes 1,5 protsendilt 2007. aastal 1,1 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

5.   ELi tootmisharu majanduslik olukord

| (99) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (100) | Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii põhjenduses 75 määratletud kogu liidu tootmisharu tasandil kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel. |
| --- | --- |

(100)

Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii põhjenduses 75 määratletud kogu liidu tootmisharu tasandil kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel.

| (101) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) liidu tootmisharu puhul tervikuna, samal ajal kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes. |
| --- | --- |

(101)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) liidu tootmisharu puhul tervikuna, samal ajal kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.

| (102) | Üks valimisse kuulunud tootjate ühenduse Bridon äriühing – Bridon International Limited – kasutas vaatlusperioodil oma raamatupidamisarvestuses naelsterlingit (GBP). Selle tulemusena mõjutas teatavaid kahjunäitajaid GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil. |
| --- | --- |

(102)

Üks valimisse kuulunud tootjate ühenduse Bridon äriühing – Bridon International Limited – kasutas vaatlusperioodil oma raamatupidamisarvestuses naelsterlingit (GBP). Selle tulemusena mõjutas teatavaid kahjunäitajaid GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil.

5.2.   Liidu tootmisharuga seotud andmed

a)   Toodang

| (103) | Liidu tootmisharu toodang vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 %, st 182 681 tonnilt 165 394 tonnini. 2008. aastal oli tootmismaht sama, kuid vähenes 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 13 protsendipunkti võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord paranes ja tootmismaht kasvas 4 protsendipunkti võrra. Nõudluse tõttu kolmandate riikide turgudel vähenes tootmismaht väiksemas ulatuses kui tarbimine liidu turul.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangumaht
  (tonnides) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| Indeks | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Liidu tootmisharu toodang vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 %, st 182 681 tonnilt 165 394 tonnini. 2008. aastal oli tootmismaht sama, kuid vähenes 2009. aastal majanduslanguse tõttu järsult 13 protsendipunkti võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord paranes ja tootmismaht kasvas 4 protsendipunkti võrra. Nõudluse tõttu kolmandate riikide turgudel vähenes tootmismaht väiksemas ulatuses kui tarbimine liidu turul.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodangumaht

(tonnides)

182 681

182 691

159 266

165 394

Indeks

100

100

87

91

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (104) | Vaatlusperioodil vähenes tootmisvõimsus 6 %. 2009. aastal toimus 10-protsendiline vähenemine ning seejärel kasvas tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti võrra. Kuna tootmine vähenes rohkem kui tootmisvõimsus, langes tulemuseks olev tootmisvõimsuse rakendamine 69 protsendilt 2007. aastal 66 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

Vaatlusperioodil vähenes tootmisvõimsus 6 %. 2009. aastal toimus 10-protsendiline vähenemine ning seejärel kasvas tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti võrra. Kuna tootmine vähenes rohkem kui tootmisvõimsus, langes tulemuseks olev tootmisvõimsuse rakendamine 69 protsendilt 2007. aastal 66 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus

265 779

261 383

239 312

249 254

Indeks

100

98

90

94

Tootmisvõimsuse rakendamine

69 %

70 %

67 %

66 %

Indeks

100

102

97

97

c)   Varud

| (105) | 2008. ja 2009. aastal liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid need 2007. aasta tasemeni.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud
  (tonnides) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

2008. ja 2009. aastal liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid need 2007. aasta tasemeni.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud

(tonnides)

12 656

13 254

12 790

12 651

Indeks

100

105

101

100

d)   Müügimaht

| (106) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra. Pärast 5-protsendilist vähenemist 2008. aastal vähenes müügimaht 2009. aastal majanduslanguse tõttu veel 24 protsendipunkti võrra. See muutus on kooskõlas arenguga liidu turul, mis vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal majanduslanguse tõttu 21 % võrra.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| Indeks | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra. Pärast 5-protsendilist vähenemist 2008. aastal vähenes müügimaht 2009. aastal majanduslanguse tõttu veel 24 protsendipunkti võrra. See muutus on kooskõlas arenguga liidu turul, mis vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal majanduslanguse tõttu 21 % võrra.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides)

112 387

106 431

80 340

89 551

Indeks

100

95

71

80

e)   Turuosa

| (107) | Liidu tootmisharu suutis hoida oma turuosa muutumatuna, 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oli see 44 %. Siiski vähenes turuosa 2008. ja 2009. aastal ning moodustas liidu tarbimisest vastavalt 41 % ja 40 %.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

Liidu tootmisharu suutis hoida oma turuosa muutumatuna, 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oli see 44 %. Siiski vähenes turuosa 2008. ja 2009. aastal ning moodustas liidu tarbimisest vastavalt 41 % ja 40 %.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Turuosa

44 %

41 %

40 %

44 %

Indeks

100

94

91

100

f)   Kasv

| (108) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 21 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaid 20 %. Liidu tootmisharu turuosa suurenes seega pisut, samal ajal kui import asjaomastest riikidest vähenes sama perioodi jooksul 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(108)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 21 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaid 20 %. Liidu tootmisharu turuosa suurenes seega pisut, samal ajal kui import asjaomastest riikidest vähenes sama perioodi jooksul 2 protsendipunkti võrra.

g)   Tööhõive

| (109) | Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %. Suurim langus toimus 2009. aastal, kui tööhõive vähenes 8 protsendipunkti võrra. See näitas, et liidu tootmisharu suudab kohaneda uue turuolukorraga.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %. Suurim langus toimus 2009. aastal, kui tööhõive vähenes 8 protsendipunkti võrra. See näitas, et liidu tootmisharu suudab kohaneda uue turuolukorraga.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive

3 052

2 978

2 752

2 694

Indeks

100

98

90

88

h)   Tootlikkus

| (110) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, see suurenes 2008. aastal 2 protsendipunkti võrra ning vähenes seejärel 2009. aastal 5 protsendipunkti võrra, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas kasvada 6 protsendipunkti võrra.









  Liidu tootmisharu | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, see suurenes 2008. aastal 2 protsendipunkti võrra ning vähenes seejärel 2009. aastal 5 protsendipunkti võrra, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas kasvada 6 protsendipunkti võrra.

Liidu tootmisharu

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus

59,9

61,3

57,9

61,4

Indeks

100

102

97

103

i)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (111) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahtu ning dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (mis uuringu kohaselt oli kõrge) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(111)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahtu ning dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (mis uuringu kohaselt oli kõrge) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks.

5.3.   Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta

j)   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

| (112) | Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 11 %. 2009. aastal kasvasid hinnad järk-järgult 16 % ning seejärel vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. Hindade kujunemine on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu täitis enne 2009. aasta majanduslangust saadud kõrgema hinnaga tellimusi. See on seotud ka liidu tootmisharu järkjärgulise üleminekuga kõrgema hinnaga, st suurema diameetriga terastrosside ja -kaablite tootmisele.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| Indeks | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 11 %. 2009. aastal kasvasid hinnad järk-järgult 16 % ning seejärel vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. Hindade kujunemine on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu täitis enne 2009. aasta majanduslangust saadud kõrgema hinnaga tellimusi. See on seotud ka liidu tootmisharu järkjärgulise üleminekuga kõrgema hinnaga, st suurema diameetriga terastrosside ja -kaablite tootmisele.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)

3 219

3 492

3 720

3 560

Indeks

100

108

116

111

k)   Töötasud

| (113) | Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 12 %. Siiski ei saa allpool esitatud tabelist lähtudes teha kaugeleulatuvaid järeldusi, sest töötaja palgakulu mõjutas tugevalt GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| Indeks | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 12 %. Siiski ei saa allpool esitatud tabelist lähtudes teha kaugeleulatuvaid järeldusi, sest töötaja palgakulu mõjutas tugevalt GBP ja euro vahetuskursi kõikumine vaatlusperioodil.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes)

55 062

50 570

46 638

48 329

Indeks

100

92

85

88

l)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (114) | Kuigi terastrosside ja -kaablite tootmisesse tehtud investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, olid need siiski märkimisväärsed ning ületasid 35 miljonit eurot. Investeeringud koondusid peamiselt kõrge kasumimarginaaliga terastrosside ja -kaablite tootmisse. Valimisse kaasatud tootjatele ei valmistanud kapitali kaasamine vaatlusperioodil raskusi, sest investeeringud oli tavaliselt võimalik tagasi maksta mõne aasta jooksul.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud
  (tuhandetes eurodes) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| Indeks | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Kuigi terastrosside ja -kaablite tootmisesse tehtud investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 32 % võrra, olid need siiski märkimisväärsed ning ületasid 35 miljonit eurot. Investeeringud koondusid peamiselt kõrge kasumimarginaaliga terastrosside ja -kaablite tootmisse. Valimisse kaasatud tootjatele ei valmistanud kapitali kaasamine vaatlusperioodil raskusi, sest investeeringud oli tavaliselt võimalik tagasi maksta mõne aasta jooksul.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringud

(tuhandetes eurodes)

12 331

9 038

6 283

8 406

Indeks

100

73

51

68

m)   Kasumlikkus liidu turul

| (115) | Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5-protsendine sihtkasum. Valimisse kuulunud tootjate saavutatud tulemusi mõjutas peamiselt hindade muutumine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel ning püsiv ülemaailmne nõudlus valimisse kuulunud tootjate toodangu järele, mis võimaldas neil püsikulusid hajutada. Kasumlikkuse vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tingitud hindade ja tootmismahu vähenemisest, mis avaldas negatiivset mõju tootmiskuludele.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus liidu turul (%) | 3,6 | 5,7 | 11,1 | 6,5 |
| Indeks | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5-protsendine sihtkasum. Valimisse kuulunud tootjate saavutatud tulemusi mõjutas peamiselt hindade muutumine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel ning püsiv ülemaailmne nõudlus valimisse kuulunud tootjate toodangu järele, mis võimaldas neil püsikulusid hajutada. Kasumlikkuse vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tingitud hindade ja tootmismahu vähenemisest, mis avaldas negatiivset mõju tootmiskuludele.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus liidu turul (%)

3,6

5,7

11,1

6,5

Indeks

100

158

307

179

n)   Investeeringute tasuvus

| (116) | Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringute tasuvus (%) | 24,5 | 45 | 76,4 | 69,6 |
| Indeks | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt terastrosside ja -kaablite tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringute tasuvus (%)

24,5

45

76,4

69,6

Indeks

100

184

312

284

o)   Rahavood

| (117) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel rahavoogude olukord paranes ning järgis kogu vaatlusperioodil eespool esitatud tasuvuse suundumusi.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog
  (tuhandetes eurodes) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| Indeks | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel rahavoogude olukord paranes ning järgis kogu vaatlusperioodil eespool esitatud tasuvuse suundumusi.

Valimisse kuuluvad tootjad

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog

(tuhandetes eurodes)

20 255

38 579

60 276

45 841

Indeks

100

190

298

226

p)   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

| (118) | Kuigi eespool esitatud näitajatele tuginedes kannatas liidu tootmisharu majanduslanguse tõttu, sest müügi- ja tootmismaht ning tööhõive ja investeeringud vähenesid, osutavad näitajad samas, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisvahendeid, et tulla paremini toime uue majanduskeskkonnaga ja haarata ELi siseturul ja välisturgudel kinni võimalustest nendes turusegmentides, kus on võimalik teenida suurt kasumit. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust. |
| --- | --- |

(118)

Kuigi eespool esitatud näitajatele tuginedes kannatas liidu tootmisharu majanduslanguse tõttu, sest müügi- ja tootmismaht ning tööhõive ja investeeringud vähenesid, osutavad näitajad samas, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisvahendeid, et tulla paremini toime uue majanduskeskkonnaga ja haarata ELi siseturul ja välisturgudel kinni võimalustest nendes turusegmentides, kus on võimalik teenida suurt kasumit. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust.

| (119) | Ukraina valitsus on teatanud, et ta ei mõista, kuidas võib Ukraina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude kaotamine liidu tootmisharu kahjustada, kui kahjunäitajad osutavad pigem positiivsele arengule majanduskriisi ajal ning eelkõige 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Käesolev analüüs põhineb siiski piiratud ajavahemikul ega hõlma kogu vaatlusperioodi. Tuleb märkida, et kõnealune ajavahemik ei iseloomusta üldist suundumust, mis algas olukorraga, kus sihtkasum ei olnud veel saavutatud; sihtkasum saavutati vaatamata majanduskriisile, mis mõjutas liidu tootmisharu ja sellega seotud näitajaid vaatlusperioodi lõpus. Nagu on märgitud põhjendustes 112 ja 115, oli liidu tootmisharu suhteliselt positiivne üldpilt tingitud ühelt poolt 2008. aasta lõpuks kogunenud suurtest tellimustest, mida sai hajutada 2009. aastale, ning teisalt tarbimise suurenemisest kolmandate riikide turgudel, mis mõjutas kasumiga seotud näitajate üldist positiivset suundumust. |
| --- | --- |

(119)

Ukraina valitsus on teatanud, et ta ei mõista, kuidas võib Ukraina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude kaotamine liidu tootmisharu kahjustada, kui kahjunäitajad osutavad pigem positiivsele arengule majanduskriisi ajal ning eelkõige 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Käesolev analüüs põhineb siiski piiratud ajavahemikul ega hõlma kogu vaatlusperioodi. Tuleb märkida, et kõnealune ajavahemik ei iseloomusta üldist suundumust, mis algas olukorraga, kus sihtkasum ei olnud veel saavutatud; sihtkasum saavutati vaatamata majanduskriisile, mis mõjutas liidu tootmisharu ja sellega seotud näitajaid vaatlusperioodi lõpus. Nagu on märgitud põhjendustes 112 ja 115, oli liidu tootmisharu suhteliselt positiivne üldpilt tingitud ühelt poolt 2008. aasta lõpuks kogunenud suurtest tellimustest, mida sai hajutada 2009. aastale, ning teisalt tarbimise suurenemisest kolmandate riikide turgudel, mis mõjutas kasumiga seotud näitajate üldist positiivset suundumust.

5.4.   Järeldus

| (120) | Ehkki tarbimine vähenes 21 % võrra, suutis liidu tootmisharu säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 11 % ning varud jäid mõistlikule tasemele, kuigi tootmismahu vähenemine oli tarbimise vähenemisest väiksem. Seoses tasuvusega tuleb märkida, et liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi ajal kasumlik. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(120)

Ehkki tarbimine vähenes 21 % võrra, suutis liidu tootmisharu säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 11 % ning varud jäid mõistlikule tasemele, kuigi tootmismahu vähenemine oli tarbimise vähenemisest väiksem. Seoses tasuvusega tuleb märkida, et liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi ajal kasumlik. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (121) | Nagu on selgitatud põhjendustes 55 ja 68, võivad Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad suurendada oluliselt liitu suunatud ekspordi mahtu, toetudes olemasolevale kasutamata tootmisvõimsusele. Nende kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne ning ulatub rohkem kui 500 000 tonnini, mis moodustab peaaegu kogu liidu tarbimise. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad liidu turule suured kogused Hiinast ja Ukrainast pärit terastrossi ja -kaablit, et võita tagasi kaotatud turuosa ja seda suurendada. |
| --- | --- |

(121)

Nagu on selgitatud põhjendustes 55 ja 68, võivad Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad suurendada oluliselt liitu suunatud ekspordi mahtu, toetudes olemasolevale kasutamata tootmisvõimsusele. Nende kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne ning ulatub rohkem kui 500 000 tonnini, mis moodustab peaaegu kogu liidu tarbimise. Seetõttu on tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist jõuavad liidu turule suured kogused Hiinast ja Ukrainast pärit terastrossi ja -kaablit, et võita tagasi kaotatud turuosa ja seda suurendada.

| (122) | Nagu on rõhutatud põhjenduses 88, leiti, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi hinnad on madalad ja löövad alla ELi hinnad. Madalate hindadega pakkumist tõenäoliselt jätkatakse. Nagu põhjenduses 67 märgitud, võivad Ukraina pakutud hinnad veelgi langeda. Selline hinnakäitumine koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule tugevdaks tõenäoliselt hindu alla suruva arengutendentsi mõju liidu turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset toimet liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Nagu eespool selgitatud, on liidu tootmisharu finantstulemused tihedalt seotud hinnatasemega liidu turul. Seega on tõenäoline, et kui Hiinast ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt võib järeldada, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on rõhutatud põhjenduses 88, leiti, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi hinnad on madalad ja löövad alla ELi hinnad. Madalate hindadega pakkumist tõenäoliselt jätkatakse. Nagu põhjenduses 67 märgitud, võivad Ukraina pakutud hinnad veelgi langeda. Selline hinnakäitumine koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule tugevdaks tõenäoliselt hindu alla suruva arengutendentsi mõju liidu turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset toimet liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. Nagu eespool selgitatud, on liidu tootmisharu finantstulemused tihedalt seotud hinnatasemega liidu turul. Seega on tõenäoline, et kui Hiinast ja Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt võib järeldada, et Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

| (123) | Nagu on osutatud põhjenduses 63, on Lõuna-Aafrika kasutamata tootmisvõimsus ilmselt piiratud. Nagu on rõhutatud põhjenduses 92, leiti, et Lõuna-Aafrika ekspordihinnad ei löö ELi hinda alla. Arvestades ELi suunatud ekspordi väikest mahtu, võrreldi Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite ekspordihinda viiel olulisemal kolmanda riigi turul liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa. Ka nende hindade puhul leiti, et need ei löö liidu tootmisharu hindu alla. |
| --- | --- |

(123)

Nagu on osutatud põhjenduses 63, on Lõuna-Aafrika kasutamata tootmisvõimsus ilmselt piiratud. Nagu on rõhutatud põhjenduses 92, leiti, et Lõuna-Aafrika ekspordihinnad ei löö ELi hinda alla. Arvestades ELi suunatud ekspordi väikest mahtu, võrreldi Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite ekspordihinda viiel olulisemal kolmanda riigi turul liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa. Ka nende hindade puhul leiti, et need ei löö liidu tootmisharu hindu alla.

| (124) | Arvestades kasutamata tootmisvõimsuse piiratust ja hinna allalöömise puudumist, järeldatakse, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks. |
| --- | --- |

(124)

Arvestades kasutamata tootmisvõimsuse piiratust ja hinna allalöömise puudumist, järeldatakse, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (125) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiina ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(125)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiina ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (126) | Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei ole käesoleval juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(126)

Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (127) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas kogu vaatlusperioodil täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu turuosa säilimine vaatlusperioodil on teravas vastuolus 1999. aastal enne meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga. Lisaks tuleb märkida, et liidu tootmisharu parandas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oma kasumiolukorda. Veel tuleb märkida, et avastati meetmetest kõrvalehoidmine Marokost, Moldovast ja Lõuna-Koreast lähetatud impordi kaudu. Kui sellist arengut poleks toimunud, oleks liidu tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam. |
| --- | --- |

(127)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas kogu vaatlusperioodil täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu turuosa säilimine vaatlusperioodil on teravas vastuolus 1999. aastal enne meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga. Lisaks tuleb märkida, et liidu tootmisharu parandas 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oma kasumiolukorda. Veel tuleb märkida, et avastati meetmetest kõrvalehoidmine Marokost, Moldovast ja Lõuna-Koreast lähetatud impordi kaudu. Kui sellist arengut poleks toimunud, oleks liidu tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam.

| (128) | Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kasu, kui meetmed säilitatakse. Kui meetmete kohaldamist Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei jätkata, on tõenäoline, et liidu tootmisharu kannaks taas kahju dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu asjaomastest riikidest ning tootmisharu finantsolukord halveneks. |
| --- | --- |

(128)

Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kasu, kui meetmed säilitatakse. Kui meetmete kohaldamist Hiinast ja Ukrainast pärit impordi suhtes ei jätkata, on tõenäoline, et liidu tootmisharu kannaks taas kahju dumpinguhinnaga impordi suurenemise tõttu asjaomastest riikidest ning tootmisharu finantsolukord halveneks.

3.   Importijate huvid

| (129) | Tuleb meelde tuletada, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Nagu põhjenduses 11 märgitud, vastas küsimustikule ja tegi käesolevas menetluses koostööd kaks importijat. Nad kinnitasid, et meetmed suruvad hinda üles. Uurimine näitas siiski, et on olemas ka muud tarneallikad ning muudest riikidest pärit impordi hinnad olid Hiina impordihinnaga samal tasemel. |
| --- | --- |

(129)

Tuleb meelde tuletada, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Nagu põhjenduses 11 märgitud, vastas küsimustikule ja tegi käesolevas menetluses koostööd kaks importijat. Nad kinnitasid, et meetmed suruvad hinda üles. Uurimine näitas siiski, et on olemas ka muud tarneallikad ning muudest riikidest pärit impordi hinnad olid Hiina impordihinnaga samal tasemel.

| (130) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(130)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

4.   Kasutajate huvid

| (131) | Terastrosse ja -kaableid kasutatakse paljudel eesmärkidel ja seetõttu võib küsimus mõjutada paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid, nagu kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäetööstus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Esitatud tööstusharude loetelu ei ole täielik. |
| --- | --- |

(131)

Terastrosse ja -kaableid kasutatakse paljudel eesmärkidel ja seetõttu võib küsimus mõjutada paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid, nagu kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäetööstus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Esitatud tööstusharude loetelu ei ole täielik.

| (132) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Nagu põhjenduses 16 märgitud, osales käesolevas menetluses vaid üks tarbija. Ta kinnitas, et kehtivad meetmed teda ei kahjusta, sest on olemas muud allikad ning terastrossid ja -kaablid ei moodusta tema tootmiskuludest märkimisväärset osa. Seoses sellega jõuti järeldusele, et arvestades terastrosside ja -kaablite hinna vähest mõju tooteid kasutavatele tööstusharudele ning muude kättesaadavate tarneallikate olemasolu, ei mõjuta kehtivad meetmed märkimisväärselt tooteid kasutavaid tööstusharusid. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Nagu põhjenduses 16 märgitud, osales käesolevas menetluses vaid üks tarbija. Ta kinnitas, et kehtivad meetmed teda ei kahjusta, sest on olemas muud allikad ning terastrossid ja -kaablid ei moodusta tema tootmiskuludest märkimisväärset osa. Seoses sellega jõuti järeldusele, et arvestades terastrosside ja -kaablite hinna vähest mõju tooteid kasutavatele tööstusharudele ning muude kättesaadavate tarneallikate olemasolu, ei mõjuta kehtivad meetmed märkimisväärselt tooteid kasutavaid tööstusharusid.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (133) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(133)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (134) | Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada olemasolevad meetmed Hiinast ja Ukrainast pärit toodete impordi suhtes ning lõpetada meetmete kohaldamine Lõuna-Aarikast pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(134)

Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada olemasolevad meetmed Hiinast ja Ukrainast pärit toodete impordi suhtes ning lõpetada meetmete kohaldamine Lõuna-Aarikast pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

| (135) | Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(135)

Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks.

| (136) | Nagu rõhutatud põhjendustes 2 ja 3, laiendati Ukrainast ja Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu põhjenduses 2 on kirjeldatud, tuleks jätkuvalt laiendada Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Maroko eksportiv tootja, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1886/2004 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest. Korea Vabariigi 11 eksportivat tootjat, kes vabastati meetmetest, mida on laiendatud rakendusmäärusega (EÜ) nr 400/2010, tuleks samuti vabastada käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest, |
| --- | --- |

(136)

Nagu rõhutatud põhjendustes 2 ja 3, laiendati Ukrainast ja Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu põhjenduses 2 on kirjeldatud, tuleks jätkuvalt laiendada Moldovast, Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova, Maroko või Korea Vabariik või mitte. Maroko eksportiv tootja, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1886/2004 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest. Korea Vabariigi 11 eksportivat tootjat, kes vabastati meetmetest, mida on laiendatud rakendusmäärusega (EÜ) nr 400/2010, tuleks samuti vabastada käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ning CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (TARICi koodid 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 ja 7312109819) alla kuuluvate terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Hiina Rahvavabariigist pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 60,4 %.

3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Ukrainast pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 51,8 %.

4.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Maroko või mitte (TARICi koodid 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 ja 7312109812), välja arvatud tooted, mille on tootnud Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (TARICi lisakood A567), ning Korea Vabariigist lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813), välja arvatud tooted, mille on tootnud järgnevalt loetletud äriühingud:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Korea Vabariik

Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Ukrainast pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 3 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova või mitte (TARICi koodid 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 ja 7312109811).

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

7.   Lõpetatakse läbivaatamismenetlus Lõuna-Aafrikast pärit ning praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

2

(3)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 285, 31.10.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.

5

(6)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.

6

(7)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

7

(8)  ELT L 117, 11.5.2010, lk 1.

8

(9)  ELT C 309, 13.11.2010, lk 6.

9

(10)  ELT C 311, 16.11.2010, lk 16.

10

(11)  Kohtuasi T-369/08: EWIRA jt versus Euroopa Komisjon, EKL 2010, alates punktist 76.

11

versus

(12)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

12

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 103/2012,

7. veebruar 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Moodulseinaekraan (nn LED-sein) mitme mooduliga, millest igaüks moodustab umbes 38 × 38 × 9 cm suuruse plaadi.
  Igal plaadil on punased, rohelised ja sinised valgusdioodid, iga plaadi lahutusvõime on 16 × 16 pikslit, punktisamm 24 mm, heledus 2 000 cd/m2 ja värskendussagedus üle 300 Hz. Plaatidel on ka juhtelektroonika.
  Ekraan on tehtud koos töötlussüsteemiga, millel on






  — | videoprotsessor, mis võtab vastu mitmesuguseid sisendsignaale (nt CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI või DVI) ja võimaldab mastaapida pilti/videot ekraani suuruseks, ning |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Moodulseinaekraan (nn LED-sein) mitme mooduliga, millest igaüks moodustab umbes 38 × 38 × 9 cm suuruse plaadi.

Igal plaadil on punased, rohelised ja sinised valgusdioodid, iga plaadi lahutusvõime on 16 × 16 pikslit, punktisamm 24 mm, heledus 2 000 cd/m2 ja värskendussagedus üle 300 Hz. Plaatidel on ka juhtelektroonika.

Ekraan on tehtud koos töötlussüsteemiga, millel on

—

videoprotsessor, mis võtab vastu mitmesuguseid sisendsignaale (nt CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI või DVI) ja võimaldab mastaapida pilti/videot ekraani suuruseks, ning

| — | signaaliprotsessor, mis võimaldab sisendsignaali pikslid ekraani jaoks vastavaks muuta. |
| --- | --- |

—

signaaliprotsessor, mis võimaldab sisendsignaali pikslid ekraani jaoks vastavaks muuta.

Töödeldud signaal saadetakse kiudoptiliste kaablite kaudu signaaliprotsessorist andmejaoturisse. Andmejaotur saadab andmed omakorda ekraani eri plaatidele.

Ekraan ei ole ette nähtud lähidistantsilt vaatamiseks. Seda kasutatakse spordi-/meelelahutusüritustel, jaemüügi reklaamtahvlitena jne.

8528 59 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 4 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 80 sõnastusega.

Moodulseinaekraani ja videotöötlussüsteemi loetakse funktsionaalplokiks XVI jaotise märkuse 4 tähenduses, sest need kujutavad endast eraldi komponente, mis on omavahel elektrikaablite või muude seadmete kaudu ühendatud ja ette nähtud mõne selgelt määratletud funktsiooni ühitatud täitmiseks.

Plokk võimaldab kuvada eri allikatest pärit videopilte, mis on rubriigis 8528 täpsustatud individuaalne funktsioon.

Pidades silmas seda, et plokk võimaldab kuvada eri tüüpi videoid, ei saa seda pidada elektriliseks visuaalsignalisatsiooniseadmeks. Seepärast ei või seadet klassifitseerida tabloona rubriiki 8531 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8531, punkt D).

Seega tuleb plokk klassifitseerida muu värvimonitorina CN-koodi 8528 59 80 alla.

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 104/2012,

7. veebruar 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nn jalgrattakomplekt, mis koosneb järgmistest osadest:






  a) | raam, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Nn jalgrattakomplekt, mis koosneb järgmistest osadest:

a)

raam,

| b) | esihark ja |
| --- | --- |

b)

esihark ja

| c) | kaks rattapöida (velge). |
| --- | --- |

c)

kaks rattapöida (velge).

Osad esitatakse tollivormistuseks üheaegselt, kuid need on eraldi pakendatud.

| a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

a)

| b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

b)

| c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

c)

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8714, 8714 91, 8714 91 10 ja 8714 91 30 ning 8714 92 ja 8714 92 10 sõnastusega.

Kuna omavahel kokkupandud osadel ei ole komplektse jalgratta põhiomadusi, ei või toodet klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a järgi alamrubriiki 8712 00 mittekomplektse jalgrattana (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriik 8712 00).

Kuna osad ei ole pakendatud koos, ei või neid klassifitseerida jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubana kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses. Seega tuleb komponendid klassifitseerida eraldi.

Seega tuleb raam klassifitseerida CN-koodi 8714 91 10 alla, esikahvel CN-koodi 8714 91 30 alla ja pöiad (veljed) CN-koodi 8714 92 10 alla.

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 105/2012,

7. veebruar 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Mitmeotstarbeline seade, mille mõõtmed on ligikaudu 62 × 76 × 98 cm ja mass ligikaudu 153 kg ning mis koosneb skannerist ja elektrostaatilisest printerist.
  Seadmel on 150 lehekülje sisestamist võimaldav automaatne lehesisestusmehhanism kahepoolse trükiga originaali kopeerimiseks, kaks paberisalve, juhtpaneel kasutaja jaoks, 2,5 GB mahuga muutmälu ja 80 GB mahuga kõvaketas. Seadmel on Ethernet-, WLAN- ja USB-liides.
  Seade võib täita järgmisi ülesandeid:






  — | skaneerimine, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Mitmeotstarbeline seade, mille mõõtmed on ligikaudu 62 × 76 × 98 cm ja mass ligikaudu 153 kg ning mis koosneb skannerist ja elektrostaatilisest printerist.

Seadmel on 150 lehekülje sisestamist võimaldav automaatne lehesisestusmehhanism kahepoolse trükiga originaali kopeerimiseks, kaks paberisalve, juhtpaneel kasutaja jaoks, 2,5 GB mahuga muutmälu ja 80 GB mahuga kõvaketas. Seadmel on Ethernet-, WLAN- ja USB-liides.

Seade võib täita järgmisi ülesandeid:

—

skaneerimine,

| — | printimine ja |
| --- | --- |

—

printimine ja

| — | digitaalkopeerimine. |
| --- | --- |

—

digitaalkopeerimine.

Seadmega on võimalik ka Interneti kaudu saata skaneeritud dokumente (nn e-post-/Internet-faksimine).

Seadmega on võimalik kopeerida kuni 51 A4-lehte minutis. Samuti on seadmega võimalik skaneeritud pilte vähendada või suurendada (25–400 %). Skaneerimiskiirus on 70 pilti minutis.

Lahutusvõime üksnes teksti printimisel on 1 200 × 1 200 punkti tolli kohta (dpi) ja pildi printimisel 600 × 600 dpi. Kopeerimisel on lahutusvõime 600 × 600 dpi.

Seade töötab kas iseseisvalt koopiamasinana, skaneerides originaaldokumente ja printides elektrostaatilise printeriga koopiaid, või kui seade on ühendatud võrgu või automaatse andmetöötlusseadmega, võib see töötada printeri ja skannerina ning saata Interneti kaudu fakse.

8443 31 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8443, 8443 31 ja 8443 31 80 sõnastusega.

Seadme omadusi arvestades ei saa seadme ühtegi funktsiooni pidada põhifunktsiooniks ja seega ei saa seda klassifitseerida alamrubriigi 8443 31 20 alla. Kopeerimiskiirus, skaneerimiskiirus, automaatse lehesisestusmehhanismi olemasolu, paberisalvede arv, juhtpaneel ega suumimisfunktsioon ei ole piisavad selleks, et digitaalkopeerimist saaks pidada põhifunktsiooniks.

Kopeerimiskiirus on kopeerimise ja printimise puhul ühesugune, kuna see sõltub printerist, mida kasutatakse mõlema funktsiooni jaoks. Ka paberisalvesid kasutatakse nii printimisel kui ka kopeerimisel. Skaneerimiskiirus on asjakohane nii skaneerimise kui ka kopeerimise jaoks. Automaatset lehesisestusmehhanismi ja juhtpaneeli kasutatakse võrdselt nii kopeerimise, skaneerimise kui ka Interneti kaudu faksimise jaoks. Eelkõige kopeerimisega seotud suumimisfunktsiooni olemasolu ei ole piisav selleks, et kopeerimist saaks pidada põhifunktsiooniks.

Lisaks on oluline see, et seadet saab ühendada automaatse andmetöötlusseadmega või võrguga, kuna see võimaldab dokumentide printimist ja skaneerimist automaatsest andmetöötlusseadmest/automaatsesse andmetöötlusseadmesse ja saata neid Interneti kaudu.

Seepärast tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8443 31 80 alla kui muu seade, mis täidab kahte või enamat printimise, kopeerimise või faksimise funktsioonidest, kuid mille põhifunktsioon ei ole digitaalkopeerimine.

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 106/2012,

7. veebruar 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Metallist kettakujuline seadis läbimõõduga ligikaudu 8 cm ja paksusega 2 cm (ümmargune seljatoe kalde regulaator).
  Seadisel on ebatasane pind, mille keskel on auk telje jaoks; seadise koostisosad on järgmised:






  — | juhtplaat, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Metallist kettakujuline seadis läbimõõduga ligikaudu 8 cm ja paksusega 2 cm (ümmargune seljatoe kalde regulaator).

Seadisel on ebatasane pind, mille keskel on auk telje jaoks; seadise koostisosad on järgmised:

—

juhtplaat,

| — | spiraalvedru, |
| --- | --- |

—

spiraalvedru,

| — | liigendnukk (radiaalnukk), |
| --- | --- |

—

liigendnukk (radiaalnukk),

| — | liugnukk (aksiaalnukk), |
| --- | --- |

—

liugnukk (aksiaalnukk),

| — | kaks liugpõrkurit, |
| --- | --- |

—

kaks liugpõrkurit,

| — | põrkratas ja |
| --- | --- |

—

põrkratas ja

| — | ümmargune plaat. |
| --- | --- |

—

ümmargune plaat.

Seadis on mootorsõiduki istme kalde reguleerimise mehhanismi osa.

Seadist kasutatakse istme seljatoe kaldenurga reguleerimiseks vastavalt juhi või reisija vajadustele, samuti aitab see istmele lisada tugevust.

(1) Vt joonis.

9401 90 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9401, 9401 90 ja 9401 90 80 sõnastusega.

Arvestades seadise omadusi, nimelt täpset mehaanilist konstruktsiooni, millel on mitu eri osa, on seadis konkreetselt projekteeritud kui mootorsõiduki istme kalde reguleerimise mehhanismi oluline osa. Järelikult ei saa seadist klassifitseerida rubriiki 8302 kuuluvaks metallist kinnitusdetailiks, furnituuriks vms tooteks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8302, esimene lõik).

Järelikult vaadeldakse seadist mootorsõiduki istme kalde reguleerimise mehhanismi osana.

Seega tuleb toode klassifitseerida mootorsõidukites kasutatavate istmete muuks osaks CN-koodi 9401 90 80 alla

Image

---

(1)  Joonis on üksnes illustratsiooniks.

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 107/2012,

8. veebruar 2012,

millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine oktenidiindivesinikkloriidi osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

| (2) | Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) (2) lisas. |
| --- | --- |

(2)

Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) (2) lisas.

| (3) | Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus kehtestada kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnormid nahakaudse manustamise korral. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus kehtestada kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnormid nahakaudse manustamise korral.

| (4) | Veterinaarravimite komitee on arvamusel, et oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnorme ei ole nahakaudse manustamise puhuks eraldi vaja kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks kehtestada. |
| --- | --- |

(4)

Veterinaarravimite komitee on arvamusel, et oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnorme ei ole nahakaudse manustamise puhuks eraldi vaja kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks kehtestada.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelit 1 muuta, et lisada toimeaine oktenidiindivesinikkloriid kõikide imetajatest toiduloomade liikide puhul nahakaudse manustamise korral. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelit 1 muuta, et lisada toimeaine oktenidiindivesinikkloriid kõikide imetajatest toiduloomade liikide puhul nahakaudse manustamise korral.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lisatakse tähestiku järjekorda järgides järgmine toimeaine:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnorm | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „oktenidiindivesinikkloriid | Ei kohaldata | Kõik imetajatest toiduloomade liigid | Ei ole nõutav | Ei kohaldata | Üksnes nahakaudse manustamise korral | Antibakteriaalsed ained / antiseptikumid” |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnorm

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„oktenidiindivesinikkloriid

Ei kohaldata

Kõik imetajatest toiduloomade liigid

Ei ole nõutav

Ei kohaldata

Üksnes nahakaudse manustamise korral

Antibakteriaalsed ained / antiseptikumid”

---

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 108/2012,

8. veebruar 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

7. veebruar 2012,

liidu rahalise toetuse kohta seoses 2011. aastal Itaalias sigade vesikulaarhaiguse ning Leedus sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 577 all)

(Ainult itaalia- ja leedukeelne tekst on autentsed)

(2012/72/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade vesikulaarhaigus on sigade nakkuslik viirushaigus, mis takistab kaubandust ja eksporti kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Sigade vesikulaarhaigus on sigade nakkuslik viirushaigus, mis takistab kaubandust ja eksporti kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Sigade klassikaline katk on sigade ja metssigade nakkuslik viirushaigus, mis takistab liidusisest kaubandust ja eksporti kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade klassikaline katk on sigade ja metssigade nakkuslik viirushaigus, mis takistab liidusisest kaubandust ja eksporti kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Sigade vesikulaarhaiguse puhangu korral on oht, et haigustekitajad levivad elussigade ning nendelt saadavate toodete kaubanduse teel nii kõnealuse liikmesriigi teistesse seakasvatusettevõtetesse kui ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Sigade vesikulaarhaiguse puhangu korral on oht, et haigustekitajad levivad elussigade ning nendelt saadavate toodete kaubanduse teel nii kõnealuse liikmesriigi teistesse seakasvatusettevõtetesse kui ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Sigade klassikalise katku puhangu korral on oht, et haigustekitajad levivad elussigade ning nendelt saadavate toodete kaubanduse teel nii kõnealuse liikmesriigi teistesse seakasvatusettevõtetesse kui ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(4)

Sigade klassikalise katku puhangu korral on oht, et haigustekitajad levivad elussigade ning nendelt saadavate toodete kaubanduse teel nii kõnealuse liikmesriigi teistesse seakasvatusettevõtetesse kui ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (5) | Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivis 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (2) on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad haiguspuhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivis 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (2) on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad haiguspuhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik.

| (6) | Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (3) on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad puhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (3) on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad puhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik.

| (7) | Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele, antavat liidu rahalist toetust. Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 3 lõikele 2 saavad liikmesriigid rahalist toetust teatavate artikli 3 lõikes 1 loetletud nakkushaiguste tõrje meetmetega seonduvate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele, antavat liidu rahalist toetust. Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 3 lõikele 2 saavad liikmesriigid rahalist toetust teatavate artikli 3 lõikes 1 loetletud nakkushaiguste tõrje meetmetega seonduvate kulude katmiseks.

| (8) | Otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõike 6 esimeses taandes on sätestatud eeskirjad selle kohta, mitu protsenti liikmesriigi kantud kuludest võidakse katta liidu rahalisest toetusest. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõike 6 esimeses taandes on sätestatud eeskirjad selle kohta, mitu protsenti liikmesriigi kantud kuludest võidakse katta liidu rahalisest toetusest.

| (9) | Liidu rahalise toetuse maksmine artikli 3 lõikes 1 loetletud nakkushaiguste erakorraliste tõrjemeetmete rakendamiseks on reguleeritud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ (4). |
| --- | --- |

(9)

Liidu rahalise toetuse maksmine artikli 3 lõikes 1 loetletud nakkushaiguste erakorraliste tõrjemeetmete rakendamiseks on reguleeritud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ (4).

| (10) | 2011. aastal esines Itaalias sigade vesikulaarhaiguse puhanguid. Itaalia ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest. |
| --- | --- |

(10)

2011. aastal esines Itaalias sigade vesikulaarhaiguse puhanguid. Itaalia ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest.

| (11) | Leedus esines 2011. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. Leedu ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest. |
| --- | --- |

(11)

Leedus esines 2011. aastal sigade klassikalise katku puhanguid. Leedu ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest.

| (12) | Seega on Itaalia ja Leedu ametiasutused täielikult täitnud kõik tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6. |
| --- | --- |

(12)

Seega on Itaalia ja Leedu ametiasutused täielikult täitnud kõik tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.

| (13) | Praeguses etapis ei ole võimalik kindlaks määrata liidu rahalise toetuse täpset summat, sest hüvitamis- ja tegevuskulude kohta esitatud teave on hinnanguline. Suure summa tõttu tuleks kindlaks määrata Leedule tehtav esimene osamakse. |
| --- | --- |

(13)

Praeguses etapis ei ole võimalik kindlaks määrata liidu rahalise toetuse täpset summat, sest hüvitamis- ja tegevuskulude kohta esitatud teave on hinnanguline. Suure summa tõttu tuleks kindlaks määrata Leedule tehtav esimene osamakse.

| (14) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahaline toetus Itaaliale

1.   Itaaliale antakse liidu rahalist toetust kulude katmiseks, mis nimetatud liikmesriigil tuli kanda seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõigetele 2 ja 6 sigade vesikulaarhaiguse vastu võitlemiseks 2011. aastal.

2.   Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse suurus määratakse kindlaks hilisema otsusega, mis võetakse vastu otsuse 2009/470/EÜ artikli 40 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 2

Liidu rahaline toetus Leedule

1.   Leedule antakse liidu rahalist toetust kulude katmiseks, mis nimetatud liikmesriigil tuli kanda seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõigetele 2 ja 6 sigade klassikalise katku vastu võitlemiseks 2011. aastal.

2.   Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse suurus määratakse kindlaks hilisema otsusega, mis võetakse vastu otsuse 2009/470/EÜ artikli 40 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 3

Maksekord

Artikli 2 lõikega 1 ette nähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Leedule on 700 000,00 eurot.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile ja Leedu Vabariigile.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

2

(3)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

3

(4)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

4

---

SOOVITUSED

| 9.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 36/31

---

KOMISJONI SOOVITUS,

6. veebruar 2012,

varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) andmekaitsesuuniste kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/73/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 292,

olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusega nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (1) loodi ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem (edaspidi „EWRS”) nende haiguste profülaktikaks ja tõrjeks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusega nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (1) loodi ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem (edaspidi „EWRS”) nende haiguste profülaktikaks ja tõrjeks.

| (2) | Komisjon võttis oma 22. detsembri 1999. aasta otsusega 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ (2) vastu EWRSi rakendussätted, mille eesmärk on luua asjakohaste vahendite abil struktureeritud ja püsiv teabevahetus komisjoni ja pädevate tervisekaitseasutuste vahel, kes vastutavad Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvates liikmesriikides selliste meetmete kindlaksmääramise eest, mida võib olla vaja rahvatervise kaitsmiseks ning nakkushaiguste leviku ärahoidmiseks ja peatamiseks (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis oma 22. detsembri 1999. aasta otsusega 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ (2) vastu EWRSi rakendussätted, mille eesmärk on luua asjakohaste vahendite abil struktureeritud ja püsiv teabevahetus komisjoni ja pädevate tervisekaitseasutuste vahel, kes vastutavad Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvates liikmesriikides selliste meetmete kindlaksmääramise eest, mida võib olla vaja rahvatervise kaitsmiseks ning nakkushaiguste leviku ärahoidmiseks ja peatamiseks (3).

| (3) | Õigust isikuandmete kaitsele tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 8. |
| --- | --- |

(3)

Õigust isikuandmete kaitsele tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 8.

| (4) | Lisaks peab elektrooniline teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). |
| --- | --- |

(4)

Lisaks peab elektrooniline teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

| (5) | Komisjoni 10. juuli 2009. aasta otsusega 2009/547/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ, (6) kehtestati spetsiaalsed kaitsemeetmed isikuandmete vahetamiseks liikmesriikide vahel kontaktide jälgimise menetluse raames, et teha kindlaks nakatunud ja potentsiaalselt ohustatud isikud selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 10. juuli 2009. aasta otsusega 2009/547/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ, (6) kehtestati spetsiaalsed kaitsemeetmed isikuandmete vahetamiseks liikmesriikide vahel kontaktide jälgimise menetluse raames, et teha kindlaks nakatunud ja potentsiaalselt ohustatud isikud selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde.

| (6) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 26. aprillil 2010. aastal eelkontrolli käsitleva arvamuse, (7) milles kutsus üles täpsustama erinevate EWRSis osalejate vastutust ning nõuetekohaselt käsitlema põhiõigusi mõjutada võivaid riske, mis kaasnevad kontaktide jälgimise andmete ulatuslikuma töötlemisega suurte pandeemiliste terviseohtude korral tulevikus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 26. aprillil 2010. aastal eelkontrolli käsitleva arvamuse, (7) milles kutsus üles täpsustama erinevate EWRSis osalejate vastutust ning nõuetekohaselt käsitlema põhiõigusi mõjutada võivaid riske, mis kaasnevad kontaktide jälgimise andmete ulatuslikuma töötlemisega suurte pandeemiliste terviseohtude korral tulevikus.

| (7) | Võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitusi, on komisjon välja töötanud EWRSi andmekaitsesuuniste kogumi, mille abil peaks saama selgitada süsteemi erinevate osalejate vastavaid rolle, ülesandeid ja kohustusi ning sel moel kindlustada eespool nimetatud andmekaitse-eeskirjade tõhus järgimine ja tagada selge teabe andmine ja kergesti kättesaadavate mehhanismide olemasolu, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada, |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitusi, on komisjon välja töötanud EWRSi andmekaitsesuuniste kogumi, mille abil peaks saama selgitada süsteemi erinevate osalejate vastavaid rolle, ülesandeid ja kohustusi ning sel moel kindlustada eespool nimetatud andmekaitse-eeskirjade tõhus järgimine ja tagada selge teabe andmine ja kergesti kättesaadavate mehhanismide olemasolu, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Liikmesriigid peaksid juhtima EWRSi kasutajate tähelepanu käesoleva soovituse lisas esitatud suunistele. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid peaksid juhtima EWRSi kasutajate tähelepanu käesoleva soovituse lisas esitatud suunistele.

| 2. | EWRSi riiklikke pädevaid asutusi tuleks innustada võtma ühendust oma riiklike andmekaitseasutustega, et saada neilt suuniseid ja abi selle kohta, kuidas oleks neid suuniseid siseriiklike õigusaktide kohaselt kõige parem rakendada. |
| --- | --- |

2.

EWRSi riiklikke pädevaid asutusi tuleks innustada võtma ühendust oma riiklike andmekaitseasutustega, et saada neilt suuniseid ja abi selle kohta, kuidas oleks neid suuniseid siseriiklike õigusaktide kohaselt kõige parem rakendada.

| 3. | Liikmesriikidel soovitatakse anda Euroopa Komisjonile tagasisidet lisas esitatud suuniste rakendamise kohta hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist. Seda tagasisidet jagatakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga ning komisjon võtab seda arvesse, et hinnata EWRSi andmekaitse taset ning samuti mis tahes tulevaste meetmete sisu ja ajakohasust, sealhulgas õigusaktide võimaliku vastuvõtmise vajalikkust. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriikidel soovitatakse anda Euroopa Komisjonile tagasisidet lisas esitatud suuniste rakendamise kohta hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist. Seda tagasisidet jagatakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga ning komisjon võtab seda arvesse, et hinnata EWRSi andmekaitse taset ning samuti mis tahes tulevaste meetmete sisu ja ajakohasust, sealhulgas õigusaktide võimaliku vastuvõtmise vajalikkust.

| 4. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

4.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. veebruar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT L 21, 26.1.2000, lk 32.

2

(3)  EWRSi kasutavad liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused rahvatervist ähvardavatest konkreetsetest ohtudest (juhtumitest) teatamiseks, nagu need on määratletud otsuse 2000/57/EÜ I lisas.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 57.

6

(7)  Euroopa Andmekaitseinspektori 26. aprilli 2010. aasta eelkontrolli käsitlev arvamus varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta, millest Euroopa Komisjon teatas 18. veebruaril 2009. aastal (juhtum C 2009-0137). Avaldus on avaldatud Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil järgmisel aadressil: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf.

7

---

LISA

VARAJASE HOIATUSE JA REAGEERIMISE SÜSTEEMI (EWRS) ANDMEKAITSESUUNISED

1.   SISSEJUHATUS

EWRS on veebipõhine rakendus, mille Euroopa Komisjon on töötanud välja koostöös liikmesriikidega eesmärgiga luua struktureeritud ja püsiv teabevahetus komisjoni ja nende pädevate tervisekaitseasutuste vahel, kes vastutavad EMP liikmesriikides rahvatervise kaitsmiseks vajalike meetmete kindlaksmääramise eest. Alates 2005. aastast on EWRSiga ühendatud ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „ECDC”), mis on ELi amet (1).

Koostöö riiklike terviseasutustega on väga oluline selleks, et parandada liikmesriikide suutlikkust ära hoida nakkushaiguste võimalikku levikut ELis ning samuti nende asutuste valmisolekut reageerida koordineeritud moel ja õigel ajal nakkushaiguste põhjustatud juhtumitele, mis on või võivad saada ohuks rahvatervisele.

Varasemad SARSi, pandeemilise gripi A(H1N1) ja muude nakkushaiguste puhangud on selgelt näidanud, kuidas senitundmatud haigused võivad kiiresti levida, tuues kaasa suure suremuse ja haigestumuse. Reisimise lihtsus ja ülemaailmne kaubandus hõlbustavad nakkushaiguste edasikandumist, sest haigused ei tunnista piire. Varajane avastamine ning tõhus teabevahetus ja koordineerimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil on olulised, et valitseda selliseid võimalikke olukordi ning ära hoida suurt kahju tekitavat sündmuste arengut.

EWRS on kavandatud tsentraliseeritud mehhanismina, et liikmesriikidel oleks seoses juhtumitega, mis võivad ELis terviseohtu kujutada, võimalik saata hoiatusteateid, jagada teavet ja koordineerida oma reageerimist õigel ajal ja turvalisel moel.

2.   SUUNISTE KOHALDAMISALA JA EESMÄRGID

EWRSi haldamine ja kasutamine võib teatavatel juhtudel hõlmata isikuandmete vahetamist, kui asjakohastes õigusaktides on nii sätestatud (vt punkti 4 isikuandmete EWRSi kaudu vahetamise õiguslike aluste kohta).

Isikuandmete vahetamine liikmesriikide pädevate terviseasutuste vahel peab olema kooskõlas üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist käsitleva direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikes õigusnormides sätestatud isikuandmete kaitse eeskirjadega.

Kuna EWRSi kasutajad ei ole andmekaitseeksperdid ega pruugi olla alati piisavalt teadlikud õigusnormides sätestatud andmekaitsenõuetest, on siiski soovitatav anda EWRSi kasutajatele suuniseid, milles selgitatakse EWRSi toimimist andmekaitse vaatenurgast kasutajasõbralikul ja lihtsalt mõistetaval viisil. Samuti on suuniste eesmärk suurendada liikmesriikides EWRSi kasutajate teadlikkust ja edendada nende hulgas parimaid tavasid ning ühtset ja järjepidevat lähenemisviisi andmekaitse-eeskirjade järgimise suhtes.

Tuleb siiski märkida, et käesolevad suunised ei ole mõeldud põhjaliku ülevaate andmiseks kõigi EWRSiga seotud andmekaitseküsimuste kohta. Lisasuuniseid ja edasist abi võib saada liikmesriikide andmekaitseasutustelt (edaspidi „andmekaitseasutused”). Eelkõige julgustatakse EWRSi kasutajaid küsima oma vastavatelt andmekaitseasutustelt nõu selle kohta, mil moel oleks neid suuniseid riiklikul tasandil kõige parem rakendada, et tagada riigispetsiifiliste andmekaitsenõuete täielik järgimine. Andmekaitseasutuste loetelu ja kontaktandmed võib leida järgmiselt aadressilt:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm.

Peale selle tuleb rõhutada, et käesolevad suunised ei kujuta endast ELi andmekaitsealaste õigusnormide autentset tõlgendust, sest liidu institutsionaalses süsteemis on ELi õiguse tõlgendamise ainupädevus antud Euroopa Kohtule.

3.   KOHALDATAV ÕIGUS JA JÄRELEVALVE

Kohaldatava õiguse kindlaksmääramine sõltub sellest, kes on EWRSi kasutaja. Eelkõige reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mis toimub komisjonis ja ECDCs süsteemi haldamise ja toimimise raames (järgmistes punktides kirjeldatud ulatuses), määrusega (EÜ) nr 45/2001.

Isikuandmete töötlemise suhtes EWRSi riiklikes pädevates asutustes kohaldatakse asjaomase riigi andmekaitsealaseid õigusakte, millega võeti üle direktiiv 95/46/EÜ. Tuleb märkida, et kõnealuses direktiivis on liikmesriikidele jäetud teatav tegutsemisvabadus direktiivi sätete siseriiklikku õigusesse ülevõtmiseks. Eelkõige võimaldab direktiiv liikmesriikidel kehtestada teatavatel juhtudel mitmest direktiivi sättest erandid või neist sätetest kõrvale kalduda. Samas võib EWRSi kasutaja suhtes kohaldatavates siseriiklikes andmekaitsealastes õigusnormides sätestada rangemad või riigipõhised andmekaitsenõuded, mida teiste liikmesriikide õigusaktides ei ole ette nähtud.

Neid eripärasid arvesse võttes soovitatakse EWRSi kasutajatel arutada käesolevaid suuniseid oma vastavate andmekaitseasutustega, et tagada kõigi kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuete järgimine. Näiteks võib liikmesriigiti olulisel määral erineda see, kui üksikasjalikku teavet tuleb andmesubjektidele anda andmete kogumise ajal; samuti võivad erineda üksikisikuid käsitlevate spetsiaalsetesse kategooriatesse kuuluvate isikuandmete (nt terviseandmed) töötlemise eeskirjad.

Määrusest (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivist 95/46/EÜ koosneva ELi andmekaitsealase õigusraamistiku üks peamine tunnus on, et selle üle teostavad järelevalvet riiklikud sõltumatud andmekaitseasutused. Isikuandmete töötlemist ELi institutsioonides ja asutustes kontrollib Euroopa Andmekaitseinspektor (edaspidi „andmekaitseinspektor”), (2) kuid isikuandmete töötlemist liikmesriikides füüsiliste või juriidiliste isikute, riigi ametiasutuste, ametite või muude organite poolt kontrollivad nende riikide vastavad andmekaitseasutused. Järelevalveasutustele on kõigis liikmesriikides antud volitused arutada kodanike kaebusi, mis käsitlevad nende isikuandmete töötlemisega seotud õiguste ja vabaduste kaitsmist. Täpsema teabe saamiseks selle kohta, kuidas käsitleda andmesubjektide taotlusi või kaebusi, palutakse EWRSi kasutajatel lugeda punkti 9 isikuandmetega tutvumise õiguse ning andmesubjektide muude õiguste kohta.

4.   ISIKUANDMETE EWRSI KAUDU VAHETAMISE ÕIGUSLIKUD ALUSED

Otsusega nr 2119/98/EÜ nähti ette võrgustiku loomine ELi tasandil (edaspidi „võrgustik”) eesmärgiga edendada komisjoni abiga koostööd ja koordineerimist liikmesriikide vahel, et parandada nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet ELis (3). Selles raamistikus loodi võrgustiku ühe tugisambana EWRS, mis võimaldab vahetada teavet, läbi viia konsultatsioone ning koordineerida tegevust Euroopa tasandil sellistest nakkushaigustest põhjustatud juhtumite korral, mis võivad ohustada rahvatervist ELis.

Tuleks märkida, et mitte kogu EWRSi kaudu vahetatav teave ei sisalda isikuandmeid. Üldjuhul ei vahetata selle raames kindlaks tehtud või kindlaks tehtavate isikute tervisega seotud ega muid isikuandmeid.

Mis on isikuandmed?

Direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on isikuandmed igasugune teave üheselt identifitseeritud või identifitseeritava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; identifitseeritav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri abil või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse omaduse kaudu (4).

EMP liikmesriikide pädevad terviseasutused edastavad enamasti EWRSi kaudu võrgustikule teavet, mis käsitleb muu hulgas nakkushaiguste ilminguid või korduvaid puhanguid, koos teabega kohaldatud kontrollimeetmete kohta või teavet ebaharilike epideemiliste nähtuste või uute teadmata päritoluga nakkushaiguste kohta, (5) mille ELis levimise ohu ohjeldamiseks võivad olla vajalikud liikmesriikide õigeaegsed ja kooskõlastatud meetmed (6). Võrgustiku kaudu kättesaadava teabe alusel konsulteerivad liikmesriigid üksteisega – tehes koostööd komisjoniga – eesmärgiga koordineerida oma jõupingutusi nende haiguste profülaktikaks ja tõrjeks, sealhulgas seoses meetmetega, mida nad on riiklikul tasandil vastu võtnud või mida nad kavatsevad vastu võtta (7).

Mõnel juhul vahetatakse süsteemi kaudu siiski üksikisikute kohta käivaid andmeid ja neid saab pidada isikuandmeteks.

Esiteks on piiratud hulga EWRSi volitatud kasutajate isikuandmete töötlemine süsteemi haldamise ja toimimise lahutamatu osa. Kasutajate kontaktandmete (nimi, organisatsioon, e-posti aadress, telefoninumber jms) töötlemine on süsteemi loomise ja kasutamise seisukohalt tõepoolest väga oluline. Neid isikuandmeid koguvad liikmesriigid ning seejärel töödeldakse neid komisjoni järelevalve all üksnes selleks, et teha tõhusat koostööd EWRSi ja aluseks oleva võrgustiku haldamisel.

Veelgi olulisem on, et selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde, võib mõjutatud liikmesriikidel üksteisega koostööd tehes olla vaja rakendada spetsiaalseid kontrollimeetmeid ehk nn kontaktide jälgimise meetmeid, et teha kindlaks nakatunud isikud ja isikud, kes võivad olla ohus, ning takistada raskete nakkushaiguste edasikandumist. Selline koostöö võib hõlmata nakatunud või ohustatud isikute isikuandmete, sealhulgas delikaatsete terviseandmete vahetamist EWRSi kaudu nende liikmesriikide vahel, kes on vahetult seotud kontaktide jälgimise meetmetega (8).

Mis on isikuandmete töötlemine?

Direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on isikuandmete töötlemine „iga isikuandmetega tehtav toiming või mitu toimingut, olenemata sellest, kas see (need) on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringu teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine” (9).

Eespool nimetatud juhtudel peab isikuandmete töötlemine EWRSis olema põhjendatud konkreetsete õiguslike alustega. Sellega seoses on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 5 sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt on andmete töötlemine seaduslik.

EWRSi kasutajate kontaktandmete töötlemine põhineb järgmisel:

| — | määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt b: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja (10) seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Töötlemine on vajalik selleks, et komisjon saaks ECDC toel EWRSi hallata ja kasutada; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt b: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja (10) seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Töötlemine on vajalik selleks, et komisjon saaks ECDC toel EWRSi hallata ja kasutada;

| — | ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt d: „andmesubjekt on selleks andnud ühemõttelise nõusoleku”. Kasutajate kontaktandmed saadakse andmesubjektidelt endilt pärast seda, kui nad on seatud olukorda, mis tähendab, et nad on andnud teadliku nõusoleku selle kohta, et nende isikuandmeid töödeldakse EWRSis (vt punkt 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta). |
| --- | --- |

—

ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt d: „andmesubjekt on selleks andnud ühemõttelise nõusoleku”. Kasutajate kontaktandmed saadakse andmesubjektidelt endilt pärast seda, kui nad on seatud olukorda, mis tähendab, et nad on andnud teadliku nõusoleku selle kohta, et nende isikuandmeid töödeldakse EWRSis (vt punkt 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta).

Direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punktides c, d ja e sätestatud kriteeriumid on kõige asjakohasemad üksikisikute kontaktide jälgimise andmete (nt nakatunud inimese kontaktandmed, isiku reisimisega seotud teave ja muud isiku reisiplaanide ja majutuskohtadega seotud andmed, andmed külastatud ja nakkusega kokku puutuda võinud isikute kohta) vahetamiseks EWRSi raames (11):

| — | direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt c: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Otsusega nr 2119/98/EÜ nähti ette varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi loomine nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis. Selle otsusega pannakse liikmesriikidele kohustus anda EWRSi kaudu aru teatavate juhtumite kohta, mille on põhjustanud sellised nakkushaigused, mis on või võivad saada ohuks rahvatervisele (12). Aruandekohustus hõlmab ka meetmeid, mille asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud selleks, et ära hoida nimetatud haiguste levikut ja see peatada, sealhulgas kontaktide jälgimise meetmed, mida on rakendatud nakatunud või tõenäoliselt nakatumisohus olevate isikute kindlakstegemiseks (13); |
| --- | --- |

—

direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt c: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Otsusega nr 2119/98/EÜ nähti ette varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi loomine nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis. Selle otsusega pannakse liikmesriikidele kohustus anda EWRSi kaudu aru teatavate juhtumite kohta, mille on põhjustanud sellised nakkushaigused, mis on või võivad saada ohuks rahvatervisele (12). Aruandekohustus hõlmab ka meetmeid, mille asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud selleks, et ära hoida nimetatud haiguste levikut ja see peatada, sealhulgas kontaktide jälgimise meetmed, mida on rakendatud nakatunud või tõenäoliselt nakatumisohus olevate isikute kindlakstegemiseks (13);

| — | direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt d: „töötlemine on vajalik andmesubjekti eluliste huvide kaitsmiseks”. Põhimõtteliselt on nakatunute ja vahetus nakatumisohus olevate isikute isikuandmete vahetamine asjaomaste liikmesriikide vahel vajalik selleks, et kõnealustele isikutele oleks võimalik pakkuda asjakohast hooldust või ravi ning et oleks võimalik nende isikute kindlakstegemine isoleerimise ja karantiini paigutamise eesmärgil, et kaitsta asjaomaste isikute ning lõppkokkuvõttes kõigi ELi kodanike tervist; |
| --- | --- |

—

direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt d: „töötlemine on vajalik andmesubjekti eluliste huvide kaitsmiseks”. Põhimõtteliselt on nakatunute ja vahetus nakatumisohus olevate isikute isikuandmete vahetamine asjaomaste liikmesriikide vahel vajalik selleks, et kõnealustele isikutele oleks võimalik pakkuda asjakohast hooldust või ravi ning et oleks võimalik nende isikute kindlakstegemine isoleerimise ja karantiini paigutamise eesmärgil, et kaitsta asjaomaste isikute ning lõppkokkuvõttes kõigi ELi kodanike tervist;

| — | ning direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt e: „töötlemine on vajalik üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või sellise avaliku võimu teostamiseks, mis on tehtud ülesandeks volitatud töötlejale või andmeid saavale kolmandale isikule”. EWRS on vahend, mis on loodud eesmärgiga aidata liikmesriikidel koordineerida raskete nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis tehtavaid jõupingutusi. Seetõttu on süsteem kavandatud rahvatervise kaitsmise eesmärgil liikmesriikidele pandud avaliku huviga seotud ülesande täitmiseks. |
| --- | --- |

—

ning direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt e: „töötlemine on vajalik üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või sellise avaliku võimu teostamiseks, mis on tehtud ülesandeks volitatud töötlejale või andmeid saavale kolmandale isikule”. EWRS on vahend, mis on loodud eesmärgiga aidata liikmesriikidel koordineerida raskete nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis tehtavaid jõupingutusi. Seetõttu on süsteem kavandatud rahvatervise kaitsmise eesmärgil liikmesriikidele pandud avaliku huviga seotud ülesande täitmiseks.

Samad avaliku huviga seotud põhjused võivad õigustada seda, et liikmesriigid töötlevad delikaatseid terviseandmeid (nt teave terviseohtu kujutavate juhtumite kohta, nakatunute ja nakkusohuga kokku puutuda võivate inimeste tervislikku seisundit käsitlevad andmed) EWRSi raames. Kuigi tervist käsitlevate andmete töötlemine on direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud, on selle konkreetse kategooria andmete EWRSi raames töötlemine hõlmatud sama direktiivi artikli 8 lõikes 3 sätestatud erandiga, tingimusel et töötlemine „on vajalik ennetava meditsiini, meditsiinilise diagnoosi, meditsiinilise abi või ravi võimaldamise või tervishoiuteenuste juhtimise jaoks ja kui kõnealuseid andmeid töötleb tervishoiutöötaja, kelle puhul kehtib siseriiklikus õiguses või pädevate siseriiklike ametiasutuste kehtestatud eeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, või mõni teine isik, kelle suhtes kehtib samaväärne saladuse hoidmise kohustus”.

Tervist käsitlevate isikuandmete töötlemise keelust võib teha veel erandeid märkimisväärse avaliku huviga seotud põhjustel ning nende erandite jaoks tuleb liikmesriikide riiklike õigusaktidega või liikmesriikide andmekaitseasutuste otsustega näha ette sobivad kaitsemeetmed (14).

5.   KES ON KES EWRSIS? ÜHISE VASTUTUSE KÜSIMUS

EWRS on kavandatud mitme kasutajaga süsteemina, mis ühendab asjakohaste tehniliste vahendite, sealhulgas struktureeritud teabevahetuse kanalite abil EMP liikmesriikide pädevatest tervisekaitseasutustest nimetatud kontaktisikuid (edaspidi „EWRSi riiklikud kontaktpunktid”), komisjoni, ECDCd ja piiratud määral ka Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO).

Kuigi süsteemi kaudu vahetatavale teabele juurdepääsu on muudetud erinevate kasutajaprofiilide ja nn selektiivsete teabevahetuskanalite loomisega, mis aitavad asjakohaselt tagada kohaldatavate andmekaitse-eeskirjade järgimise, on kõik need EWRSis osalejad eraldiseisvad süsteemi kasutajad.

Eelkõige koosneb süsteem kahest peamisest teabevahetuskanalist. Esimene kanal on nn üldise teavitamise kanal, mis võimaldab konkreetse liikmesriigi pädeval terviseasutusel teavitada kõiki EWRSi riiklikke kontaktpunkte, komisjoni, ECDCd ja WHOd selliste nakkushaiguste põhjustatud juhtumitest, millel on potentsiaalne ELi mõõde ning millest tuleb teatada vastavalt otsuses nr 2119/98/EÜ sätestatud aruandluskohustustele (15).

Üldiselt ei vahetata üldise teavitamise kanali kaudu mingeid identifitseeritud või identifitseeritavate füüsiliste isikute tervisega seotud või muid isikuandmeid. Süsteemi on lisatud konkreetsed kaitsemeetmed, et vältida andmete ebaseaduslikku töötlemist selle kanali kaudu edastamisel (vt punkti 7).

Kuid selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde, võib mõjutatud liikmesriikidel olla vaja üksteisega koostööd teha ja rakendada konkreetseid kontaktide jälgimise meetmeid eesmärgiga jälgida nakatunuid ja teisi nakkusega kokku puutunud isikuid, et ära hoida kõnealuste raskete haiguste levikut.

Andmekaitse-eeskirjade järgimise tagamiseks on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed, et üksikisikuid käsitlevaid tervise- ja kontaktide jälgimise andmeid saaksid vahetada ainult liikmesriigid, kes on asjaomase kontaktide jälgimise menetlusega vahetult seotud, ning et teistel võrgustikku kuuluvatel liikmesriikidel, komisjonil ja ECDC-l ei oleks võimalik neile andmetele juurde pääseda (16).

Sel eesmärgil hõlmab EWRS nn selektiivse teavitamise kanalit, mille abil tagatakse, et teabevahetus toimub üksnes konkreetse kontaktide jälgimise meetmega seotud liikmesriikide vahel.

Isikuandmete vahetamisega selektiivse teavitamise kanali kaudu saab pädevast asutusest kõnealuste isikuandmete töötlemisel vastutav töötleja ning seetõttu vastutab ta oma töötlemistoimingute õiguspärasuse eest ja direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud kohaldatavates riiklikes õigusaktides sätestatud andmekaitsealaste kohustuste täitmise tagamise eest.

Kes on vastutav töötleja?

Direktiivi 95/46/EÜ tähenduses on vastutav töötleja „füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, esindused või mõni muu organ, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid” (17).

Põhimõtteliselt ei ole komisjonis ja ECDCs asuvatel kasutajatel juurdepääsu selektiivse teavitamise kanali kaudu vahetatavatele isikuandmetele (18). Tehnilistel põhjustel lasub lõplik vastutus EWRSis sisalduvate andmete tsentraalse säilitamise eest siiski komisjonil kui süsteemi administraatoril ja koordineerijal. Seda ülesannet täites vastutab komisjon ka EWRSi volitatud kasutajate selliste isikuandmete registreerimise, säilitamise ja edasise töötlemise eest, mis on vajalikud süsteemi toimimiseks.

Sellest tulenevalt on EWRS hea näide töötlemisega seotud ühisest vastutusest, mille puhul on andmekaitse tagamise ülesanne jagatud eri tasanditel komisjoni ja liikmesriikide vahel. Peale selle, alates 2005. aastast on komisjon ja liikmesriigid ühiselt tegutsevate vastutavate töötlejatena otsustanud delegeerida EWRSi IT-rakenduse igapäevase käitamise ECDC-le, kes täidab seda ülesannet komisjoni nimel. Peale kõnealuse delegeeritud ülesande on asutus võtnud vastutuse tagada volitatud töötlejana süsteemi raames tehtavate töötlemistoimingute konfidentsiaalsus ja turvalisus kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustustega.

Kes on volitatud töötleja ja millised on tema kohustused?

Määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on volitatud töötleja „füüsiline või juriidiline isik, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus või mõni muu organ, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel” (19).

Määrusega nähakse ette, et kui töötlemistoimingut tehakse vastutava töötleja nimel, valib vastutav töötleja sellise volitatud töötleja, kes pakub piisavaid tagatisi seoses andmeturbeks vajalike tehniliste ja korralduslike meetmetega. Vastutaval töötlejal lasub lõplik vastutus nende meetmete järgimise tagamise eest. Sellest olenemata kehtivad määruse artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustused, mis on seotud töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamisega, ka volitatud töötleja suhtes (20).

6.   KOHALDATAVAD ANDMEKAITSEPÕHIMÕTTED

Isikuandmete töötlemine EWRSis peab toimuma kooskõlas kõigi määruses (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtetega.

Vastutavate töötlejatena vastutavad komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused selle eest, et nende põhimõtete järgimine on tagatud iga kord, kui nad töötlevad isikuandmeid EWRSi kaudu. Allpool on esitatud valik keskseid andmekaitsepõhimõtteid. See ei mõjuta muid asjakohastes õigusaktides sätestatud kohaldatavaid andmekaitsenõudeid, mille kohta antakse juhiseid käesolevate suuniste teistes punktides. Eelkõige palutakse EWRSi kasutajatel lugeda hoolikalt punkti 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta ja punkti 9 isikuandmetega tutvumise õiguse ning andmesubjektide muude õiguste kohta.

6.1.   Töötlemise seaduslikkuse ja eesmärgikohasusega seotud põhimõtted

Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult. See põhimõte tähendab esiteks seda, et isikuandmete kogumine ja igasugune edasine töötlemine peab põhinema seaduses sätestatud õiguspärastel alustel (21). Teiseks võib isikuandmeid koguda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid ei tohi hiljem töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega (22).

6.2.   Andmete kvaliteedi põhimõtted

Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmed on piisavad, asjakohased ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse. Peale selle peaksid andmed olema täpsed ja ajakohastatud (23).

6.3.   Andmete säilitamise põhimõtted

Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärkidega (24).

6.4.   Konfidentsiaalsuse ja andmeturbe põhimõtted

Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et kõik vastutava töötleja või volitatud töötleja alluvuses tegutsevad isikud, sealhulgas volitatud töötleja ise, kellel on juurdepääs isikuandmetele, võivad kõnealuseid andmeid töödelda üksnes vastutava töötleja ülesandel (25). Peale selle peavad vastutavad töötlejad rakendama asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku, loata või ebaseadusliku hävitamise või kaotsimineku, muutmise, avaldamise või neile juurdepääsu eest ning igasuguse muu ebaseadusliku töötlemise eest (26).

Pidades silmas eespool nimetatud põhimõtete nõuetekohast ja tulemuslikku kohaldamist seoses süsteemi kasutamisega, soovitatakse EWRSi kasutajatele eelkõige järgmist.

Selleks et olla kindel, et töötlemistoimingut tehakse nõuetekohasel õiguslikul alusel, et andmeid kogutakse selgelt kindlaks määratud ja õiguspärastel eesmärkidel ning et neid ei töödelda täiendavalt nende eesmärkidega vastuolus oleval viisil, peaksid EWRSi kasutajad iga kord, kui nad isikuandmeid koguvad või neid muul moel EWRSis töötlevad:

| — | hindama juhtumipõhiselt, kas on õigustatud kontaktide jälgimise koordineeritud meetmete rakendamine ja sellele järgnev EWRSi selektiivse teavitamise kanali aktiveerimine kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, võttes arvesse haiguse laadi ja kontaktide jälgimise teaduslikult tõendatud kasu haiguse edasise leviku vältimisel ja vähendamisel, arvestades liikmesriikide terviseasutuste ja olemasolevate teadusasutuste, eelkõige ECDC ja WHO läbiviidud riskihindamist; |
| --- | --- |

—

hindama juhtumipõhiselt, kas on õigustatud kontaktide jälgimise koordineeritud meetmete rakendamine ja sellele järgnev EWRSi selektiivse teavitamise kanali aktiveerimine kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, võttes arvesse haiguse laadi ja kontaktide jälgimise teaduslikult tõendatud kasu haiguse edasise leviku vältimisel ja vähendamisel, arvestades liikmesriikide terviseasutuste ja olemasolevate teadusasutuste, eelkõige ECDC ja WHO läbiviidud riskihindamist;

| — | mitte kasutama üldise teavitamise kanalit kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks. Nad peaksid eelkõige tagama, et nende postitatavad üldised sõnumid ei sisaldaks tekstis, manustes ega muul moel selliseid andmeid. Üldise teavitamise kanali kasutamine kontaktide jälgimise eesmärgil oleks ebaseaduslik ja ebaproportsionaalne, sest selle tagajärjel avaldataks isikuandmeid nendele sõnumite saajatele (sealhulgas komisjonile ja ECDC-le), kes ei ole hõlmatud asjaomase kontaktide jälgimise menetlusega ja kes ei vaja juurdepääsu nimetatud andmetele; |
| --- | --- |

—

mitte kasutama üldise teavitamise kanalit kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks. Nad peaksid eelkõige tagama, et nende postitatavad üldised sõnumid ei sisaldaks tekstis, manustes ega muul moel selliseid andmeid. Üldise teavitamise kanali kasutamine kontaktide jälgimise eesmärgil oleks ebaseaduslik ja ebaproportsionaalne, sest selle tagajärjel avaldataks isikuandmeid nendele sõnumite saajatele (sealhulgas komisjonile ja ECDC-le), kes ei ole hõlmatud asjaomase kontaktide jälgimise menetlusega ja kes ei vaja juurdepääsu nimetatud andmetele;

| — | kohaldama selektiivse funktsiooni kasutamisel teadmisvajadusel põhinevat lähenemisviisi ning valima isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumite saajateks ainult need liikmesriikide pädevad asutused, kes peavad asjaomase kontaktide jälgimise menetluse raames koostööd tegema. |
| --- | --- |

—

kohaldama selektiivse funktsiooni kasutamisel teadmisvajadusel põhinevat lähenemisviisi ning valima isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumite saajateks ainult need liikmesriikide pädevad asutused, kes peavad asjaomase kontaktide jälgimise menetluse raames koostööd tegema.

EWRSi kasutajad peaksid olema eriti valvsad siis, kui selektiivse teavitamise kanali kaudu vahetatakse nende identifitseeritud või identifitseeritavate isikute (nt nakatunud või potentsiaalselt nakatumisohus olevate isikute) delikaatseid terviseandmeid, kelle kontaktandmeid või muid isikuandmeid avaldatakse samaaegselt EWRSis, et kõnealust isikut oleks võimalik otseselt või kaudselt identifitseerida. Sellisel juhul kohaldatakse jätkuvalt eespool nimetatud soovitusi; EWRSi kasutajad peaksid meeles pidama, et delikaatseid andmeid on direktiivi 95/46/EÜ kohaselt lubatud vahetada ainult väga piiratud juhtudel. Eelkõige (27):

| — | isik, kelle andmeid kogutakse, on andnud andmete töötlemiseks oma sõnaselge nõusoleku (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 2 punkt a). Vajadus sekkuda õigeaegselt sanitaartingimustega seotud hädaolukordades võib siiski muuta võimatuks anda andmesubjektidele kogu teavet, mida neil on vaja teadliku nõusoleku andmiseks (vt punkti 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta). Peale selle ei pruugi andmete kogumise ajal olla teada, et on võimalus, et kõnealused andmed võidakse lõppkokkuvõttes avaldada EWRSi kaudu; |
| --- | --- |

—

isik, kelle andmeid kogutakse, on andnud andmete töötlemiseks oma sõnaselge nõusoleku (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 2 punkt a). Vajadus sekkuda õigeaegselt sanitaartingimustega seotud hädaolukordades võib siiski muuta võimatuks anda andmesubjektidele kogu teavet, mida neil on vaja teadliku nõusoleku andmiseks (vt punkti 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta). Peale selle ei pruugi andmete kogumise ajal olla teada, et on võimalus, et kõnealused andmed võidakse lõppkokkuvõttes avaldada EWRSi kaudu;

| — | andmesubjektide nõusoleku puudumise korral võib terviseandmete töötlemist käsitada seaduslikuna, kui see on vajalik „ennetava meditsiini, meditsiinilise diagnoosi, meditsiinilise abi või ravi võimaldamise või tervishoiuteenuste juhtimise jaoks” tingimusel, et terviseandmeid töötleb tervishoiutöötaja, kelle suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, või mõni teine isik, kelle suhtes kehtib samaväärne kohustus (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 3). Teisisõnu, iga kord, kui EWRSi kasutajad saadavad delikaatseid terviseandmeid sisaldava selektiivse sõnumi teistes liikmesriikides asuvatele vastuvõtjatele, peaksid nad hindama, kas selliste andmete avaldamine on hädavajalik, et asjaomaste liikmesriikide pädevatel asutustel oleks võimalik rakendada erimeetmeid ühel eespool nimetatud eesmärgil. Samuti tuletatakse EWRSi kasutajatele meelde, et nende asjakohastes riiklikes õigusaktides, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ, või nende riikliku andmekaitseasutuse otsuses võivad olla sätestatud terviseandmete töötlemise täiendavad alused (28). |
| --- | --- |

—

andmesubjektide nõusoleku puudumise korral võib terviseandmete töötlemist käsitada seaduslikuna, kui see on vajalik „ennetava meditsiini, meditsiinilise diagnoosi, meditsiinilise abi või ravi võimaldamise või tervishoiuteenuste juhtimise jaoks” tingimusel, et terviseandmeid töötleb tervishoiutöötaja, kelle suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, või mõni teine isik, kelle suhtes kehtib samaväärne kohustus (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 3). Teisisõnu, iga kord, kui EWRSi kasutajad saadavad delikaatseid terviseandmeid sisaldava selektiivse sõnumi teistes liikmesriikides asuvatele vastuvõtjatele, peaksid nad hindama, kas selliste andmete avaldamine on hädavajalik, et asjaomaste liikmesriikide pädevatel asutustel oleks võimalik rakendada erimeetmeid ühel eespool nimetatud eesmärgil. Samuti tuletatakse EWRSi kasutajatele meelde, et nende asjakohastes riiklikes õigusaktides, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ, või nende riikliku andmekaitseasutuse otsuses võivad olla sätestatud terviseandmete töötlemise täiendavad alused (28).

Süsteemi kaudu vahetatavate isikuandmete kvaliteedi tagamiseks ja eelkõige enne selektiivse sõnumi postitamist peavad EWRSi kasutajad kaaluma järgmist:

| — | kas isikuandmed, mida nad soovivad vahetada, on hädavajalikud selleks, et tagada tõhus kontaktide jälgimise menetlus. Teisisõnu, sõnumit postitav pädev asutus peaks andma teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ainult neid isikuandmeid, mis on vajalikud nakatunud või nakatumisohus olevate isikute ühemõtteliseks identifitseerimiseks. Otsusele 2009/547/EÜ lisatud näidisloendit isikuandmetest, mida võib vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, ei tohiks käsitada üldise ja tingimusteta loana töödelda neisse kategooriatesse kuuluvaid andmeid. Samal ajal tuleb kohaldada erilisi ettevaatusabinõusid seoses kõnealuses lisas loetlemata isikuandmete töötlemisega, sest avaldamine on tõenäoliselt üleliigne ja põhjendamatu. Selle asemel tuleks juhtumipõhiselt hinnata, kas teatavate isikuandmete lisamine on asjaomase kontaktide jälgimise menetluse eesmärkidel vältimatu. |
| --- | --- |

—

kas isikuandmed, mida nad soovivad vahetada, on hädavajalikud selleks, et tagada tõhus kontaktide jälgimise menetlus. Teisisõnu, sõnumit postitav pädev asutus peaks andma teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ainult neid isikuandmeid, mis on vajalikud nakatunud või nakatumisohus olevate isikute ühemõtteliseks identifitseerimiseks. Otsusele 2009/547/EÜ lisatud näidisloendit isikuandmetest, mida võib vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, ei tohiks käsitada üldise ja tingimusteta loana töödelda neisse kategooriatesse kuuluvaid andmeid. Samal ajal tuleb kohaldada erilisi ettevaatusabinõusid seoses kõnealuses lisas loetlemata isikuandmete töötlemisega, sest avaldamine on tõenäoliselt üleliigne ja põhjendamatu. Selle asemel tuleks juhtumipõhiselt hinnata, kas teatavate isikuandmete lisamine on asjaomase kontaktide jälgimise menetluse eesmärkidel vältimatu.

Isikuandmete edasine töötlemine ja säilitamine väljaspool EWRSi.

On väga oluline märkida, et direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke andmekaitsealaseid õigusnorme kohaldatakse ka süsteemi kaudu saadud isikuandmete säilitamise ja edasise töötlemise suhtes väljaspool EWRSi. See võib toimuda näiteks juhul, kui süsteemis tsentraalselt säilitatud isikuandmeid säilitatakse seejärel kasutajate lokaalsetes personaalarvutites või siseriiklikul tasandil loodud andmebaasides või kui andmete EWRSis töötlemise eest vastutav pädev asutus edastab need andmed teistele ametiasutustele või mis tahes kolmandatele isikutele. Nende juhtudega seoses tuletatakse EWRSi kasutajatele meelde, et:

| — | andmete säilitamine ja edasine töötlemine väljaspool EWRSi peab olema kooskõlas andmete kogumise ja EWRSi raames vahetamise algsete eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

andmete säilitamine ja edasine töötlemine väljaspool EWRSi peab olema kooskõlas andmete kogumise ja EWRSi raames vahetamise algsete eesmärkidega;

| — | kõnealuse edasise töötlemise õiguslik alus peab olema sätestatud asjaomastes siseriiklikes andmekaitsealastes õigusaktides, see peab olema vajalik, piisav, asjakohane ning ei tohi olla ülemäärane seoses andmete EWRSi raames kogumise algsete eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

kõnealuse edasise töötlemise õiguslik alus peab olema sätestatud asjaomastes siseriiklikes andmekaitsealastes õigusaktides, see peab olema vajalik, piisav, asjakohane ning ei tohi olla ülemäärane seoses andmete EWRSi raames kogumise algsete eesmärkidega;

| — | andmeid tuleb ajakohastada ning andmed tuleb kustutada, kui need ei ole enam vajalikud nende edasise töötlemise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

andmeid tuleb ajakohastada ning andmed tuleb kustutada, kui need ei ole enam vajalikud nende edasise töötlemise eesmärgil;

| — | kui andmed võetakse EWRSist välja ja avaldatakse kolmandatele isikutele, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti sellisest olukorrast, et tagada õiglane töötlemine, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti teavitamine on võimatu või nõuab ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi või kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud (direktiivi 95/46/EÜ artikli 11 lõige 2). Võttes arvesse, et avaldamine võib olla nõutav ainult ühe asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt, mistõttu ei pruugi see olla üldiselt teada mujal, tuleks teha jõupingutusi, et anda andmesubjektile teavet isegi juhul, kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud. |
| --- | --- |

—

kui andmed võetakse EWRSist välja ja avaldatakse kolmandatele isikutele, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti sellisest olukorrast, et tagada õiglane töötlemine, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti teavitamine on võimatu või nõuab ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi või kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud (direktiivi 95/46/EÜ artikli 11 lõige 2). Võttes arvesse, et avaldamine võib olla nõutav ainult ühe asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt, mistõttu ei pruugi see olla üldiselt teada mujal, tuleks teha jõupingutusi, et anda andmesubjektile teavet isegi juhul, kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud.

7.   ANDMEKAITSET SOODUSTAV KESKKOND

EWRS sisaldab juba mitut elementi, mille abil parandada punktis 6 kirjeldatud andmekaitsepõhimõtete järgimist ning tagada, et EWRSi kasutajad hindavad andmekaitseaspekte iga kord, kui nad süsteemi kasutavad. Näiteks:

| — | EWRSi sõnumite leheküljel kuvatakse nähtavalt hoiatus, milles teatatakse kasutajatele, et üldise teavitamise kanal ei ole ette nähtud kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, sest kõnealuse kanali kasutamine võib tuua kaasa olukorra, kus neid andmeid avaldatakse mittesoovitavalt ka neile isikutele, kellel puudub vajadus neile juurde pääseda; |
| --- | --- |

—

EWRSi sõnumite leheküljel kuvatakse nähtavalt hoiatus, milles teatatakse kasutajatele, et üldise teavitamise kanal ei ole ette nähtud kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, sest kõnealuse kanali kasutamine võib tuua kaasa olukorra, kus neid andmeid avaldatakse mittesoovitavalt ka neile isikutele, kellel puudub vajadus neile juurde pääseda;

| — | süsteemi kaudu vahetatavale teabele juurdepääsu on muudetud erinevate kasutajaprofiilide ja selektiivse teavitamise kanalite loomisega, mis pakuvad asjakohaseid kaitsemeetmeid andmekaitse-eeskirjade järgimise tagamiseks; |
| --- | --- |

—

süsteemi kaudu vahetatavale teabele juurdepääsu on muudetud erinevate kasutajaprofiilide ja selektiivse teavitamise kanalite loomisega, mis pakuvad asjakohaseid kaitsemeetmeid andmekaitse-eeskirjade järgimise tagamiseks;

| — | eelkõige tagab EWRSi selektiivse teavitamise kanal võimaluse vahetada isikuandmeid üksnes asjaomaste liikmesriikide vahel. Süsteem hõlmab vaikimisi funktsiooni, mis jätab komisjoni ja ECDC automaatselt võimalike vastuvõtjate nimekirjast välja, kui tegemist on isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumitega (29); |
| --- | --- |

—

eelkõige tagab EWRSi selektiivse teavitamise kanal võimaluse vahetada isikuandmeid üksnes asjaomaste liikmesriikide vahel. Süsteem hõlmab vaikimisi funktsiooni, mis jätab komisjoni ja ECDC automaatselt võimalike vastuvõtjate nimekirjast välja, kui tegemist on isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumitega (29);

| — | süsteem kustutab automaatselt kõik isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid 12 kuud pärast sõnumi postitamise kuupäeva (üksikasjalikuma teabe saamiseks vt punkti 11 andmete säilitamise kohta); |
| --- | --- |

—

süsteem kustutab automaatselt kõik isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid 12 kuud pärast sõnumi postitamise kuupäeva (üksikasjalikuma teabe saamiseks vt punkti 11 andmete säilitamise kohta);

| — | süsteem sisaldab funktsiooni, mis võimaldab kasutajatel vahetult kustutada sellised isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid, mis ei ole õiged või ajakohased, mida enam ei vajata või mis ei vasta muul moel andmekaitsenõuetele, või neid sõnumeid parandada. Süsteem teavitab automaatselt teisi konkreetses selektiivses teabevahetuses osalevaid EWRSi kasutajaid, et sõnum on kustutatud või selle sisu on parandatud, et tagada andmekaitse-eeskirjade järgimine; |
| --- | --- |

—

süsteem sisaldab funktsiooni, mis võimaldab kasutajatel vahetult kustutada sellised isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid, mis ei ole õiged või ajakohased, mida enam ei vajata või mis ei vasta muul moel andmekaitsenõuetele, või neid sõnumeid parandada. Süsteem teavitab automaatselt teisi konkreetses selektiivses teabevahetuses osalevaid EWRSi kasutajaid, et sõnum on kustutatud või selle sisu on parandatud, et tagada andmekaitse-eeskirjade järgimine;

| — | selektiivse teavitamise kanaliga seoses on loodud spetsiaalne mehhanism, mis võimaldab konkreetses teabevahetuses osalevatel riigi ametiasutustel üksteisega suhelda ja teha koostööd seoses andmesubjektide taotlustega andmetega tutvumiseks, nende parandamiseks, blokeerimiseks või kustutamiseks. |
| --- | --- |

—

selektiivse teavitamise kanaliga seoses on loodud spetsiaalne mehhanism, mis võimaldab konkreetses teabevahetuses osalevatel riigi ametiasutustel üksteisega suhelda ja teha koostööd seoses andmesubjektide taotlustega andmetega tutvumiseks, nende parandamiseks, blokeerimiseks või kustutamiseks.

Peale selle nähakse keskpikas perspektiivis ette, et EWRSi integreeritakse süsteemirakenduse kaudu kättesaadavaks tehtud koolitusmoodul, mille abil saavad EWRSi kasutajad põhjalikke selgitusi süsteemi toimimise kohta andmekaitse vaatenurgast. Selliste erinevate omaduste ja funktsioonide kasutamist, mille eesmärk on parandada andmekaitse-eeskirjade järgimist, selgitatakse praktiliste näidete varal.

Komisjon kavatseb teha liikmesriikidega koostööd eesmärgiga tagada, et need ja tulevased EWRSi arendused toetuvad kohe algusest peale lõimitud andmekaitse põhimõttele (30) ning et vajalikkuse, proportsionaalsuse, eesmärgikohasuse ja andmete minimeerimise põhimõtteid võetakse nõuetekohaselt arvesse otsuste tegemisel selle kohta, millist teavet võib EWRSi kaudu vahetada ning kellega ja millistel tingimustel võib seda teha.

8.   TEABE ANDMINE ANDMESUBJEKTIDELE

ELi andmekaitsealase õigusraamistiku kohaselt on üks peamine nõue, et vastutav töötleja peab andma andmesubjektidele selget teavet nende töötlemistoimingute kohta, mida ta kavatseb andmesubjekti isikuandmetega seoses teha.

Kooskõlas komisjoni koordineeriva rolliga EWRSi raames ja eespool nimetatud kohustuse täitmiseks (31) on komisjon avaldanud oma EWRSi käsitleval veebilehel selge ja põhjaliku isikuandmete kaitset käsitleva avalduse seoses komisjoni vastutusalas toimuvate töötlemistoimingutega ja nende töötlemistoimingutega, mida teevad pädevad asutused eelkõige kontaktide jälgimise menetluse raames.

Andmesubjektidele teabe andmise kohustus lasub liikmesriikide pädevatel asutustel siiski ka vastutavate töötlejatena seoses nende tehtavate vastavate töötlemistoimingutega EWRSis.

Millist teavet peavad EWRSi riiklikud pädevad asutused andmesubjektidele andma?

Seoses juhtudega, kui andmeid kogutakse otse andmesubjektilt, sätestatakse direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, et andmete kogumise ajal peab vastutav töötleja või tema esindaja esitama andmesubjektile, kellelt tema enda kohta andmeid kogutakse, vähemalt järgmise teabe, kui andmesubjekt seda juba ei tea:

| a) | vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja andmed; |
| --- | --- |

a)

vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja andmed;

| b) | andmete töötlemise eesmärgi; |
| --- | --- |

b)

andmete töötlemise eesmärgi;

| c) | mis tahes lisateabe, näiteks:






  — | andmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad, |
| --- | --- | --- |

c)

mis tahes lisateabe, näiteks:

—

andmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad,

| — | kas küsimustele vastamine on kohustuslik või vabatahtlik ning vastamata jätmise võimalikud tagajärjed, |
| --- | --- |

—

kas küsimustele vastamine on kohustuslik või vabatahtlik ning vastamata jätmise võimalikud tagajärjed,

| — | isiku enda kohta käivate andmetega tutvumise ja nende parandamise õiguse olemasolu, |
| --- | --- |

—

isiku enda kohta käivate andmetega tutvumise ja nende parandamise õiguse olemasolu,

kuivõrd selline lisateave on vajalik, et tagada andmesubjekti suhtes andmete õiglane töötlemine, võttes arvesse andmete kogumise konkreetseid asjaolusid.

Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 11 on loetletud vähim teave, mida vastutav töötleja peab andma juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt. Seda teavet tuleb anda isikuandmete salvestamise ajal või kui andmeid on kavas avaldada kolmandatele isikutele, siis hiljemalt andmete esmakordse avaldamise ajal (32).

Eespool nimetatud sätetest tuleneb, et kui üksikisikutelt kogutakse isikuandmeid (või hiljemalt ajal, mil andmed EWRSi kaudu esmakordselt avaldatakse) eesmärgiga võtta vastu rahvatervise kaitsmiseks nõutavad meetmed seoses juhtumitega, millest tuleb teavitada vastavalt otsusele nr 2119/98/EÜ ja selle rakenduseeskirjadele, peavad riiklikud pädevad asutused esitama andmesubjektidele isiklikult direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11 loetletud teavet sisaldava õigusalase teate. Teade peaks sisaldama ka lühikest viidet EWRSile ning linki asjakohastele dokumentidele ja isikuandmete kaitset käsitlevatele avaldustele, mis on avaldatud riiklike pädevate asutuste veebisaitidel, ning samuti komisjoni hallatavale EWRSi käsitlevale veebisaidile.

Õigusalases teates esitatava teabe üksikasjalikkus võib liikmesriigiti suurel määral erineda. Teatavate siseriiklike õigusnormidega nähakse ette vastutavate töötlejate suuremad kohustused seoses lisateabe andmisega näiteks andmesubjektide õiguse kohta saada hüvitist, andmete säilitamise ja hoidmise perioodide kohta, andmeturbemeetmete kohta jne.

On tõsi, et vajadus sanitaartingimustega seonduvates hädaolukordades õigeaegselt sekkuda, ja juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt endalt, võib teha võimatuks teavitada andmesubjekte neid käsitlevate isikuandmete töötlemise eesmärkidest. Sellega seoses sätestatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 11 lõikes 2, et andmesubjektide õigust teavet saada võib piirata juhul, kui sellise teabe andmine osutub võimatuks või kui see eeldab ülemääraseid jõupingutusi või kui selliste andmete salvestamine või avalikustamine on õigusaktides selgelt sätestatud. Nimetatud juhtudel näevad liikmesriigid ette vajalikud tagatised.

Üldiselt tuleks märkida, et andmesubjektide õiguse suhtes teavet saada võidakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide alusel kohaldada konkreetseid erandeid või piiranguid (33). Iga selline riigispetsiifiline erand või piirang peab olema ühemõtteliselt nimetatud andmesubjektile esitatud isikuandmete kaitset käsitlevas teatises või riikliku pädeva asutuse veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevates avaldustes.

Liikmesriikide pädevad asutused otsustavad, millises vormis ja kuidas täpselt seda teavet andmesubjektidele edastada. Kuna enamik pädevaid asutusi teeb EWRSis muid töötlemistoiminguid peale teabevahetuse, võivad nad teavitada üksikisikuid vajaduse korral samal moel, nagu nad edastavad samalaadset teavet siseriiklike õigusaktide alusel muude töötlemistoimingute kohta. Peale selle soovitatakse pädevatel asutustel ajakohastada või täiendada isikuandmete kaitse eeskirju või avaldusi – kui nad on need oma riiklikel veebisaitidel juba avaldanud –, lisades nendesse konkreetse viite isikuandmete vahetamisele EWRSi raames.

Kõigil eespool nimetatud põhjustel on väga tähtis, et liikmesriikide pädevad asutused konsulteeriksid direktiivi 95/46/EÜ artiklite 10 ja 11 kohaste standardsete õigusalaste teatiste ja isikuandmete kaitset käsitlevate avalduste koostamisel oma vastavate riiklike andmekaitseasutustega.

9.   ÕIGUS ISIKUANDMETEGA TUTVUDA JA ANDMESUBJEKTIDE MUUD ÕIGUSED

Eelmises punktis kirjeldatud andmekaitsenõuded, mis käsitlevad andmesubjektidele teabe andmist, on lõppkokkuvõttes mõeldud selleks, et tagada isikuandmete töötlemise toimingute läbipaistvus. Läbipaistvus on ka nende ELi andmekaitsealastes õigusaktides (34) sisalduvate sätete peamine eesmärk, millega nähakse ette andmesubjektide õigus andmetega tutvuda.

Mida tähendab andmesubjekti õigus andmetega tutvuda?

Vastutavad töötlejad peavad tagama igale andmesubjektile õiguse saada asjatute viivituste või kulutusteta kinnitust, kas temaga seotud andmeid töödeldakse või mitte, samuti teavet kõnealuse töötlemise eesmärkide ning nende vastuvõtjate kohta, kellele andmeid võidakse avaldada.

Samuti peab vastutav töötleja tagama andmesubjektile õiguse nõuda selliste andmete parandamist, kustutamist või blokeerimist, mille töötlemine ei vasta kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusnormidele, näiteks põhjusel, et andmed ei ole täielikud või on ebatäpsed.

Peale selle peavad vastutavad töötlejad teavitama kolmandaid isikuid, kellele andmeid on avaldatud, andmete igasugusest parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest andmesubjekti õiguspärase taotluse alusel, välja arvatud juhul, kui see osutub võimatuks või nõuab ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.

Vastutavate töötlejatena jagavad komisjon ja liikmesriigid vastutust EWRSis töödeldavate isikuandmetega tutvumise, andmete parandamise, blokeerimise ja kustutamise õiguse tagamise eest käesolevates suunistes sätestatud tingimustel.

Komisjon vastutab EWRSi riiklikele kontaktpunktidele isikuandmetele juurdepääsu võimaldamise eest ning nendega seotud parandamis-, blokeerimis- ja kustutamistaotlustega tegelemise eest. Täpsema teabe saamiseks enda kui andmesubjekti õiguste kasutamise kohta palutakse riiklikel kontaktpunktidel viidata komisjoni hallataval EWRSi veebisaidil avaldatud igakülgses isikuandmete kaitset käsitlevas avalduses (35) sisalduvale eriklauslile.

EWRSi kasutajaid teavitatakse ka sellest, et süsteemi on juba sisse ehitatud funktsioon, mis võimaldab neil oma isikuandmeid ise muuta. Kuid teatavaid andmevälju, mille alusel toimub konkreetse EWRSi konto identifitseerimine (kasutaja akrediteeritud e-posti aadress, konto liik jne), ei saa kasutajad ise muuta, et vältida ohtu, et loata kasutajad võiksid süsteemile juurde pääseda. Seepärast tuleks kõik nende andmeväljade muutmise taotlused adresseerida komisjoni vastutavale töötlejale, nagu on märgitud komisjoni hallataval EWRSi käsitleval veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevas avalduses.

Vastutus andmesubjektide nende taotluste käsitlemise eest, mis on seotud kontaktide jälgimise andmete ning tervise- ja muude isikuandmete vahetamisega liikmesriikide vahel EWRSi kaudu, lasub asjaomasel pädeval asutusel, kes osaleb konkreetses selektiivses teabevahetuses. See vastutus on reguleeritud direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike andmekaitsealaste õigusaktide vastavate sätetega.

Tuleks siiski märkida, et andmesubjektide õiguse suhtes teabega tutvuda ning teavet parandada, kustutada või blokeerida võidakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike andmekaitsealaste õigusaktide kohaselt kohaldada konkreetseid erandeid või piiranguid (36). Iga selline erand või piirang peab olema ühemõtteliselt nimetatud andmesubjektile esitatud isikuandmete kaitset käsitlevas teatises või riikliku pädeva asutuse veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevates avaldustes. EWRSi kontaktpunktidel soovitatakse seepärast võtta ühendust oma riiklike andmekaitseasutustega, et saada selle küsimuse kohta rohkem teavet.

EWRSi keerukus ning asjaolu, et ühistes töötlemistoimingutes osaleb mitu kasutajat, nõuab selget ja lihtsat lähenemisviisi andmesubjekti õigusele teabega tutvuda, sest andmesubjektid ei ole kursis süsteemi toimimisega ning neile tuleks tagada tingimused, mis võimaldavad neil oma õigusi tõhusalt kasutada.

Soovitatav lähenemisviis oleks selline, et kui andmesubjekt usub, et tema isikuandmeid töödeldakse EWRSis, ning ta soovib nendega tutvuda, lasta need kustutada või neid parandada, peaks andmesubjektil olema võimalus pöörduda mis tahes riikliku pädeva asutuse poole, kellega ta suhtles ja/või kes kogus tema kohta käivaid andmeid seoses konkreetse juhtumiga, mis kujutab ohtu rahvatervisele (nt nii selle riigi ametiasutus, mille kodanik andmesubjekt on, kui ka selle riigi ametiasutus, kus isik juhtumi toimumise ajal viibis); samuti peaks tal olema võimalus pöörduda mis tahes muu ametiasutuse poole, kes osaleb kontaktide jälgimise meetmete rakendamisega seotud konkreetses teabevahetuses.

Ükski asjaomases teabevahetuses osalev pädev asutus ei tohiks keelduda andmetega tutvumise võimaldamisest ning andmete parandamisest või kustutamisest põhjendusega, et tema ei sisestanud kõnealuseid andmeid EWRSi, või soovitada, et andmesubjekt peaks pöörduma mõne teise pädeva asutuse poole. Eriti juhul, kui andmesubjekt esitab taotluse muule kui esialgsed andmed selektiivse teabevahetuskanali kaudu postitanud pädevale asutusele, peaks taotluse saanud ametiasutus edastama selle punktis 7 osutatud erimehhanismi kaudu algse sõnumi postitanud pädevale asutusele, kes teeb taotluse kohta otsuse.

Kui see on asjakohane, võib teabe süsteemi sisestanud pädev asutus võtta punktis 7 osutatud erimehhanismi kaudu enne otsuse tegemist ühendust teiste pädevate asutustega, kes osalevad teabevahetuses või on muul moel andmesubjekti taotlusega seotud.

Samuti tuleks andmesubjekte teavitada sellest, et kui nad ei ole rahul saadud vastusega, võivad nad võtta ühendust mõne teise teabevahetuses osaleva pädeva asutusega. Igal juhul on andmesubjektidel õigus esitada kaebus nende pädevate asutuste hulgast selle pädeva asutuse riiklikule andmekaitseasutusele, keda ta peab kõige sobivamaks. Vajaduse korral ja kui see on asjakohane, peaksid riiklikud andmekaitseasutused tegema kaebuse menetlemisel üksteisega koostööd (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 28).

Peale selle, ja tuginedes Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud konkreetsele soovitusele, on komisjon võtnud EWRSis kasutusele uue funktsiooni, mis võimaldab andmekaitsenõuete täitmise tagamiseks veebipõhiselt kustutada või parandada selliseid isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid, mis ei ole õiged või ajakohased, mida enam ei vajata või mis ei vasta muul moel andmekaitsenõuetele.

10.   ANDMETURVE

Süsteemile juurdepääs on antud ainult komisjoni ja ECDC volitatud kasutajatele ja EWRSi ametlikult nimetatud riiklikele kontaktpunktidele. Juurdepääs on kaitstud turvalise ja isikustatud kasutajakonto ja parooliga.

EWRSis sisalduvate isikuandmete käitlemise menetlused on kehtestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 21 ja 22 nimetatud nõudeid arvesse võttes.

11.   ANDMETE SÄILITAMINE

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti e ja direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti e kohaste andmekaitsenõuetega kustutatakse 12 kuud pärast sõnumi postitamise kuupäeva süsteemist automaatselt kõik isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid.

See süsteemi lahutamatuks osaks olev kaitsemeede ei takista siiski EWRSi kasutajatel – kes on ainuisikuliselt ja individuaalselt vastutavad oma töötlemistoimingute eest selektiivse teavitamise kanali kaudu edastamisel – võtta meetmeid mittevajalikuks muutunud isikuandmete süsteemist eemaldamiseks enne vaikimisi määratud üheaastase ajavahemiku möödumist.

Sel eesmärgil on komisjon rakendanud EWRSis uue funktsiooni, mis võimaldab kasutajatel igal ajal vahetult kustutada mittevajalikuks muutunud isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid.

Peale selle tuleks meelde tuletada, et riiklikud pädevad asutused vastutavad isikuandmete säilitamist käsitlevate andmekaitse-eeskirjade järgimise eest, nagu need on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud asjakohastes õigusaktides. Süsteemis säilitatavate isikuandmete automaatne kustutamine pärast ühe aasta möödumist ei takista EWRSi kasutajatel säilitada sama teavet väljaspool EWRSi teistsuguse (nt pikema) aja vältel eeldusel, et see toimub kooskõlas nende vastavatest siseriiklikest andmekaitsealastest õigusaktidest tulenevate kohustustega ning et siseriiklikes õigusnormides sätestatud tähtajad on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis e esitatud nõuetega.

12.   KOOSTÖÖ RIIKLIKE ANDMEKAITSEASUTUSTEGA

Pädevaid asutusi julgustatakse küsima nõu oma vastavatelt riiklikelt andmekaitseasutustelt eelkõige juhul, kui nad seisavad silmitsi selliste andmekaitset käsitlevate probleemidega, mis ei ole hõlmatud käesolevate suunistega.

Samuti peavad pädevad asutused olema teadlikud asjaolust, et direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt võib neil olla vaja teavitada oma vastavaid andmekaitseasutusi oma andmetöötluse toimingutest EWRSi raames. Teatavates liikmesriikides võib isegi olla nõutav riikliku andmekaitseasutuse eelnev nõusolek.

---

(1)  Samuti toetab ja abistab ECDC komisjoni EWRSi rakenduse toimimisega seoses. See ülesanne määrati ECDC-le Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus, ja eelkõige selle artikliga 8 (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

(2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/et/EDPS.

(3)  Võrgustikuga on hõlmatud vaid need nakkushaiguste kategooriad, mis on loetletud otsuse nr 2119/98/EÜ lisas.

(4)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt a ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkt a.

(5)  Otsuse nr 2119/98/EÜ artikkel 4.

(6)  Otsuse 2000/57/EÜ I lisa, milles määratletakse juhtumid, millest tuleb varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames aru anda.

(7)  Otsuse nr 2119/98/EÜ artikkel 6.

(8)  Komisjoni otsust 2000/75/EÜ muudeti otsusega 2009/547/EÜ, et selgitada EWRSi raames isikuandmete töötlemise seaduslikke aluseid eesmärgiga hõlmata kontaktide jälgimise andmed.

(9)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkt b.

(10)  Mõiste „vastutav töötleja” määratluse kohta vt punkti 5.

(11)  Näidisloend isikuandmetest, mida võib vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, on lisatud otsusele 2009/547/EÜ.

(12)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 1 ja I lisa, milles määratletakse juhtumid, millest tuleb EWRSi raames aru anda.

(13)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 2a, mis on lisatud otsusega 2009/547/EÜ.

(14)  Nagu on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikega 4.

(15)  Vt eelkõige nimetatud otsuse artikleid 4, 5 ja 6.

(16)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 2a, mis on lisatud otsusega 2009/547/EÜ.

(17)  Määratlus on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis d.

(18)  Erandlikel asjaoludel võib komisjon osaleda isikuandmete vahetamises EWRSi selektiivse teavitamise kanali kaudu, kui see on vältimatult vajalik otsuse nr 2119/98/EÜ ja selle rakenduseeskirjade kohaselt nõutavate rahvatervisemeetmete õigeaegseks ja tõhusaks koordineerimiseks või nende meetmete võtmise võimaldamiseks. Neil juhtudel tagab komisjon töötlemise seaduslikkuse ja selle, et töötlemine toimub kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega.

(19)  Määratlus on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punktis e.

(20)  Need põhimõtted sisalduvad määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 23 lõikes 1, mis käsitleb isikuandmete töötlemist vastutavate töötlejate nimel.

(21)  Töötlemise seaduslikkuse põhimõte tuleneb direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktist a ning artiklitest 7 ja 8. Vt ka määruse (EÜ) nr 45/2001 vastavaid sätteid.

(22)  Eesmärgikohasuse põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b vastavas sättes.

(23)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktid c ja d ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktid c ja d.

(24)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt e ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt e.

(25)  Konfidentsiaalsuse põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 16 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 21.

(26)  Andmeturbe põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 17 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 22.

(27)  Andmete eriliikide, sealhulgas terviseandmete töötlemise keelust tehtavate erandite täielik loetelu on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõigetes 2, 3, 4 ja 5.

(28)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 4.

(29)  Sellest olenemata antakse EWRSi kasutajatele alternatiivne võimalus kasutada seda kanalit ka selliste tehniliste küsimustega seotud teabe selektiivseks jagamiseks, mis ei hõlma isikuandmete edastamist. Kui vaikimisi võimaluse asemel valitakse alternatiivne võimalus, võib sõnumit postitav ametiasutus lisada saajate hulka ka komisjoni ja ECDC. See funktsioon on süsteemi lisatud eesmärgiga võtta arvesse komisjoni institutsioonilist rolli riskijuhtimise ja juhtumite haldamisega seotud küsimuste koordineerimisel ning ECDC rolli riskihindamisülesannete täitmisel.

(30)  Lõimitud andmekaitse põhimõtte kohaselt tuleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) kavandamisel ja arendamisel võtta isikuandmete kaitse ja andmekaitsenõudeid arvesse juba tehnoloogia idee kavandamise etapist alates ning kõigis selle arendamise etappides.

(31)  Komisjonile pandud teavitamiskohustus põhineb määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitel 11 ja 12.

(32)  Esitada tuleb teave, mis on loetletud kõnealuse direktiivi artiklis 10, lisades sellele asjaomase andmekategooria. Kõnealune teave ei ole ilmselgelt nõutav juhul, kui teavet kogutakse otse andmesubjektilt, keda teavitatakse asjaomastest andmekategooriatest andmete kogumise ajal.

(33)  Erandeid ja piiranguid käsitlevas direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõikes 1 on sätestatud: „Liikmesriigid võivad artikli 6 lõikes 1, artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatuse piiramiseks võtta vastu õigusakte, kui sellised piirangud on vajalikud, et kindlustada a) riigi julgeolek; b) riigikaitse; c) avalik kord; d) kuritegude või reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutuselevõtmine; e) liikmesriigi või Euroopa Liidu olulised majanduslikud või rahanduslikud huvid, sealhulgas raha-, eelarve- ja maksuküsimused; f) jälgimine, kontrollimine ja regulatiivne funktsioon, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega punktides c, d ja e osutatud juhtudel; g) andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse.”

(34)  Direktiivi 95/46/EÜ artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklid 13–18.

(35)  Isikuandmete kaitset käsitlev avaldus on kättesaadav kõigile EWRSi kasutajatele EWRSi rakenduse turvalises osas.

(36)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõige 1.

---