# Uradni list L 347/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.347.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 347 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5430. december 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.347.slv

Uradni list

Evropske unije

L 347

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5430. december 2011

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1336/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba (EU) št. 1338/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom | 21 |
| | * | Uredba (EU) št. 1339/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja | 30 |
| | * | Uredba (EU) št. 1340/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu | 32 |
| | * | Uredba (EU) št. 1341/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja | 34 |
| | * | Uredba (EU) št. 1342/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe (ES) št. 1931/2006 v zvezi z vključitvijo Kaliningrajske oblasti in določenih poljskih upravnih okrožij v obmejno območje | 41 |
| | * | Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju | 44 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1336/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

1

*

Uredba (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

7

*

Uredba (EU) št. 1338/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom

21

*

Uredba (EU) št. 1339/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

30

*

Uredba (EU) št. 1340/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu

32

*

Uredba (EU) št. 1341/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

34

*

Uredba (EU) št. 1342/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembah Uredbe (ES) št. 1931/2006 v zvezi z vključitvijo Kaliningrajske oblasti in določenih poljskih upravnih okrožij v obmejno območje

41

*

Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju

44

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Zapisnik o popravku Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (državami članicami Evropske unije) in Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, podpisane v Atenah, dne 16. Aprila 2003(UL L 236, 23.9.2003) (Slovenska posebna izdaja, posebna številka z dne 23. septembra 2003) | 62 |

Popravki

*

Zapisnik o popravku Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (državami članicami Evropske unije) in Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, podpisane v Atenah, dne 16. Aprila 2003(UL L 236, 23.9.2003) (Slovenska posebna izdaja, posebna številka z dne 23. septembra 2003)

(UL L 236, 23.9.2003) (Slovenska posebna izdaja, posebna številka z dne 23. septembra 2003)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/1

---

UREDBA (EU) št. 1336/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 (2) o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, je uvedla izjemne trgovinske ukrepe, ki omogočajo neomejen in dajatev prost dostop na trg Unije za skoraj vse izdelke s poreklom iz držav in carinskih območij, za katera veljajo ugodnosti stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Ker je bila Uredba (ES) št. 2007/2000 večkrat močno spremenjena, je bila zaradi jasnosti in racionalnosti kodificirana z Uredbo Sveta (ES) št. 1215/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 (2) o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, je uvedla izjemne trgovinske ukrepe, ki omogočajo neomejen in dajatev prost dostop na trg Unije za skoraj vse izdelke s poreklom iz držav in carinskih območij, za katera veljajo ugodnosti stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Ker je bila Uredba (ES) št. 2007/2000 večkrat močno spremenjena, je bila zaradi jasnosti in racionalnosti kodificirana z Uredbo Sveta (ES) št. 1215/2009 (3).

| (2) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani je bil podpisan v Luxembourgu 16. junija 2008. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti, je bil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (4) podpisan in sklenjen (5) in je začel veljati 1. julija 2008. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani je bil podpisan v Luxembourgu 16. junija 2008. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti, je bil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (4) podpisan in sklenjen (5) in je začel veljati 1. julija 2008.

| (3) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani je bil podpisan v Luxembourgu 29. aprila 2008. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti, je bil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (6) podpisan in sklenjen (7) in je začel veljati 1. februarja 2010. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani je bil podpisan v Luxembourgu 29. aprila 2008. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti, je bil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (6) podpisan in sklenjen (7) in je začel veljati 1. februarja 2010.

| (4) | Stabilizacijsko pridružitvena sporazuma in začasna sporazuma vzpostavljajo pogodbeni trgovinski režim med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino ter med Evropsko unijo in Srbijo. Zato je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1215/2009 tako, da se Bosna in Hercegovina ter Srbija izključita s seznama upravičencev do tarifnih ugodnosti za enake izdelke v skladu s pogodbenim trgovinskim režimom ter prilagoditi obseg globalne tarifne kvote za določene izdelke, za katere so bile tarifne kvote dodeljene v skladu s pogodbenim trgovinskim režimom. Bosna in Hercegovina ter Srbija bi morali biti še naprej upravičeni do ugodnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1215/2009, v kolikor navedena uredba določa ugodnosti, ki so ugodnejše od tistih iz bilateralnih sporazumov. |
| --- | --- |

(4)

Stabilizacijsko pridružitvena sporazuma in začasna sporazuma vzpostavljajo pogodbeni trgovinski režim med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino ter med Evropsko unijo in Srbijo. Zato je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1215/2009 tako, da se Bosna in Hercegovina ter Srbija izključita s seznama upravičencev do tarifnih ugodnosti za enake izdelke v skladu s pogodbenim trgovinskim režimom ter prilagoditi obseg globalne tarifne kvote za določene izdelke, za katere so bile tarifne kvote dodeljene v skladu s pogodbenim trgovinskim režimom. Bosna in Hercegovina ter Srbija bi morali biti še naprej upravičeni do ugodnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1215/2009, v kolikor navedena uredba določa ugodnosti, ki so ugodnejše od tistih iz bilateralnih sporazumov.

| (5) | Uredba (ES) št. 1215/2009 ostaja glavni instrument za urejanje trgovinskih odnosov s Kosovom (8). Nadaljnji dostop Kosova do trga Unije je bistvenega pomena za gospodarsko okrevanje Kosova in za celotno regijo. Hkrati tak dostop ne bo imel negativnih posledic za Unijo. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 1215/2009 ostaja glavni instrument za urejanje trgovinskih odnosov s Kosovom (8). Nadaljnji dostop Kosova do trga Unije je bistvenega pomena za gospodarsko okrevanje Kosova in za celotno regijo. Hkrati tak dostop ne bo imel negativnih posledic za Unijo.

| (6) | Iz teh razlogov in glede na dejstvo, da je Uredba (ES) št. 1215/2009 prenehala veljati 31. decembra 2010, je ustrezno podaljšati veljavnost Uredbe (ES) št. 1215/2009 do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(6)

Iz teh razlogov in glede na dejstvo, da je Uredba (ES) št. 1215/2009 prenehala veljati 31. decembra 2010, je ustrezno podaljšati veljavnost Uredbe (ES) št. 1215/2009 do 31. decembra 2015.

| (7) | Za zagotovitev, da Unija spoštuje mednarodne obveznosti, bi morali biti preferencialni režimi iz te uredbe pogojeni z nadaljevanjem ali obnovitvijo sedanjega odstopanja od obveznosti do Svetovne trgovinske organizacije (WTO), ki ga je pridobila Unija. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da Unija spoštuje mednarodne obveznosti, bi morali biti preferencialni režimi iz te uredbe pogojeni z nadaljevanjem ali obnovitvijo sedanjega odstopanja od obveznosti do Svetovne trgovinske organizacije (WTO), ki ga je pridobila Unija.

| (8) | Za zaščito gospodarskih interesov subjektov je treba zagotoviti prehodne ukrepe v zvezi z blagom, ki je na dan uporabe te uredbe v tranzitu ali v začasnem skladiščenju v carinskih skladiščih ali v prostocarinskih conah. |
| --- | --- |

(8)

Za zaščito gospodarskih interesov subjektov je treba zagotoviti prehodne ukrepe v zvezi z blagom, ki je na dan uporabe te uredbe v tranzitu ali v začasnem skladiščenju v carinskih skladiščih ali v prostocarinskih conah.

| (9) | Da se sprejmejo predpisi, potrebni za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s potrebnimi spremembami in tehničnimi prilagoditvami prilog I in II zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC ter potrebnih prilagoditev zaradi dodeljevanja trgovinskih preferencialov iz drugih režimov med Unijo ter državami in ozemlji iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(9)

Da se sprejmejo predpisi, potrebni za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s potrebnimi spremembami in tehničnimi prilagoditvami prilog I in II zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC ter potrebnih prilagoditev zaradi dodeljevanja trgovinskih preferencialov iz drugih režimov med Unijo ter državami in ozemlji iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (10) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe glede opustitve upravičenosti do uporabe preferencialnih režimov v primeru nespoštovanja obveznosti, izdaje potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da ima blago poreklo iz zadevne države ali ozemlja in se ustreza opredelitvi iz te uredbe, ter za popolno ali delno začasno opustitev režimov iz te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (9). |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe glede opustitve upravičenosti do uporabe preferencialnih režimov v primeru nespoštovanja obveznosti, izdaje potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da ima blago poreklo iz zadevne države ali ozemlja in se ustreza opredelitvi iz te uredbe, ter za popolno ali delno začasno opustitev režimov iz te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (9).

| (11) | Da ne pride do prekinitve trgovine, je treba to uredbo retroaktivno uporabljati od 1. januarja 2011 – |
| --- | --- |

(11)

Da ne pride do prekinitve trgovine, je treba to uredbo retroaktivno uporabljati od 1. januarja 2011 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1215/2009 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Preferencialni režimi
  1.   V skladu s posebnimi določbami iz člena 3 se izdelki s poreklom iz carinskega območja Kosova, razen izdelkov iz tarifnih številk 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 in 2204 kombinirane nomenklature, sprejmejo pri uvozu v Unijo brez količinskih omejitev ali drugih ukrepov z enakim učinkom ter z oprostitvijo plačila carin in dajatev z enakim učinkom.
  2.   Za izdelke s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore ali Srbije še naprej veljajo ugodnosti na podlagi določb te uredbe, kjer je tako navedeno. Za takšne izdelke ravno tako velja kakršna koli ugodnost iz koncesij, ki jo določa ta uredba, ki je ugodnejša od ugodnosti iz dvostranskih sporazumov med Unijo in navedenimi državami.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Preferencialni režimi

1.   V skladu s posebnimi določbami iz člena 3 se izdelki s poreklom iz carinskega območja Kosova, razen izdelkov iz tarifnih številk 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 in 2204 kombinirane nomenklature, sprejmejo pri uvozu v Unijo brez količinskih omejitev ali drugih ukrepov z enakim učinkom ter z oprostitvijo plačila carin in dajatev z enakim učinkom.

2.   Za izdelke s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore ali Srbije še naprej veljajo ugodnosti na podlagi določb te uredbe, kjer je tako navedeno. Za takšne izdelke ravno tako velja kakršna koli ugodnost iz koncesij, ki jo določa ta uredba, ki je ugodnejša od ugodnosti iz dvostranskih sporazumov med Unijo in navedenimi državami.“;

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (a) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | skladnost z opredelitvijo ‚izdelkov s poreklom‘ iz dela I, naslova IV, poglavja 2, oddelka 2 Uredbe (EGS) št. 2454/93;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (a) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

skladnost z opredelitvijo ‚izdelkov s poreklom‘ iz dela I, naslova IV, poglavja 2, oddelka 2 Uredbe (EGS) št. 2454/93;“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje odstavka 1 ali 2, lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje odstavka 1 ali 2, lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“;

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Carine, ki veljajo pri uvozu izdelkov iz ‚mlade govedine‘, kot so opredeljeni v Prilogi II in s poreklom iz carinskega območja Kosova, v Unijo, znašajo 20 % dajatve ad valorem in 20 % posebne dajatve po skupni carinski tarifi, v mejah letne tarifne kvote 475 ton, izraženo v masi klavnih trupov.
  Vsak zahtevek za uvoz v mejah te kvote mora biti opremljen s potrdilom o pristnosti, ki ga izdajo pristojni organi območja izvoznice in ki potrjuje, da ima blago poreklo iz zadevnega območja in ustreza opredelitvi iz Priloge II k tej uredbi. To potrdilo sestavi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Carine, ki veljajo pri uvozu izdelkov iz ‚mlade govedine‘, kot so opredeljeni v Prilogi II in s poreklom iz carinskega območja Kosova, v Unijo, znašajo 20 % dajatve ad valorem in 20 % posebne dajatve po skupni carinski tarifi, v mejah letne tarifne kvote 475 ton, izraženo v masi klavnih trupov.

Vsak zahtevek za uvoz v mejah te kvote mora biti opremljen s potrdilom o pristnosti, ki ga izdajo pristojni organi območja izvoznice in ki potrjuje, da ima blago poreklo iz zadevnega območja in ustreza opredelitvi iz Priloge II k tej uredbi. To potrdilo sestavi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Ne glede na druge določbe te uredbe in zlasti člen 10 lahko Komisija glede na posebno občutljivost kmetijskih in ribiških trgov z izvedbenimi akti sprejme ustrezne ukrepe, kadar uvoz kmetijskih in ribiških proizvodov povzroči resne motnje na trgih Unije in v njihovih ureditvenih mehanizmih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Ne glede na druge določbe te uredbe in zlasti člen 10 lahko Komisija glede na posebno občutljivost kmetijskih in ribiških trgov z izvedbenimi akti sprejme ustrezne ukrepe, kadar uvoz kmetijskih in ribiških proizvodov povzroči resne motnje na trgih Unije in v njihovih ureditvenih mehanizmih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“;

| 4. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Izvajanje tarifne kvote za ‚mlado govedino‘
  Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila za izvajanje tarifne kvote za izdelke iz ‚mlade govedine‘. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“; |
| --- | --- |

4.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Izvajanje tarifne kvote za ‚mlado govedino‘

Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila za izvajanje tarifne kvote za izdelke iz ‚mlade govedine‘. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“;

| 5. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 7a v zvezi s:






  (a) | potrebnimi spremembami in tehničnimi prilagoditvami prilog I in II zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 7a v zvezi s:

(a)

potrebnimi spremembami in tehničnimi prilagoditvami prilog I in II zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC;

| (b) | potrebnimi prilagoditvami zaradi dodeljevanja trgovinskih preferencialov iz drugih režimov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1.“; |
| --- | --- |

(b)

potrebnimi prilagoditvami zaradi dodeljevanja trgovinskih preferencialov iz drugih režimov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1.“;

| 6. | doda se naslednji člen:
  „Člen 7a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 se prenese na Komisijo do dneva prenehanja veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje devet mesecev pred tem dnem.
  3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej naveden. To ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo.
  4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

6.

doda se naslednji člen:

„Člen 7a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 se prenese na Komisijo do dneva prenehanja veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje devet mesecev pred tem dnem.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej naveden. To ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo.

4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| 7. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Postopek v odboru
  1.   Za namene členov 2 in 10 Komisiji pomaga Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).
  2.   Za namene člena 3(4) Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (11). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  3.   Za namene člena 3(2) in člena 4 Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 195(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (‚Uredba o enotni SUT‘) (12). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

7.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Postopek v odboru

1.   Za namene členov 2 in 10 Komisiji pomaga Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).

2.   Za namene člena 3(4) Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (11). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Za namene člena 3(2) in člena 4 Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 195(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (‚Uredba o enotni SUT‘) (12). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

| 8. | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | obvestila Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

obvestila Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan;“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Ukrepi iz prvega pododstavka se sprejmejo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Ukrepi iz prvega pododstavka se sprejmejo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“;

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Po preteku obdobja opustitve se Komisija odloči, da ukrep začasne opustitve ukine ali ukrep opustitve podaljša v skladu z odstavkom 1.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Po preteku obdobja opustitve se Komisija odloči, da ukrep začasne opustitve ukine ali ukrep opustitve podaljša v skladu z odstavkom 1.“;

| 9. | v členu 12 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporablja se do 31. decembra 2015.
  Preferenciali iz te uredbe se v celoti ali delno prenehajo uporabljati v primeru, kadar ne bi bili dovoljeni z odstopanjem, ki ga je odobrila WTO. Takšno prenehanje začne veljati z dnem prenehanja veljavnosti odstopanja. Komisija dovolj zgodaj pred tem datumom objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, da se o tem obvesti gospodarske subjekte in pristojne organe. V obvestilu mora biti navedeno, kateri preferenciali iz te uredbe ne veljajo več in datum prenehanja njihove veljavnosti.“; |
| --- | --- |

9.

v členu 12 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 31. decembra 2015.

Preferenciali iz te uredbe se v celoti ali delno prenehajo uporabljati v primeru, kadar ne bi bili dovoljeni z odstopanjem, ki ga je odobrila WTO. Takšno prenehanje začne veljati z dnem prenehanja veljavnosti odstopanja. Komisija dovolj zgodaj pred tem datumom objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, da se o tem obvesti gospodarske subjekte in pristojne organe. V obvestilu mora biti navedeno, kateri preferenciali iz te uredbe ne veljajo več in datum prenehanja njihove veljavnosti.“;

| 10. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

10.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Za blago, ki je 1. januarja 2011 bodisi v tranzitu bodisi v Uniji v začasnem skladiščenju v carinskih skladiščih ali v prostocarinskih conah in za katerega je bilo pred tem datumom ustrezno izdano dokazilo o poreklu iz Bosne in Hercegovine ali Srbije v skladu z oddelkom 2 poglavja 2 naslova IV dela I Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (13), v obdobju štirih mesecev od dneva začetka veljavnosti te uredbe še naprej veljajo ugodnosti iz Uredbe (ES) št. 1215/2009.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. oktobra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. novembra 2011.

1

(2)  UL L 240, 23.9.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 328, 15.12.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 233, 30.8.2008, str. 6.

4

(5)  UL L 169, 30.6.2008, str. 10. Popravek v UL L 233, 30.8.2008, str. 5.

5

(6)  UL L 28, 30.1.2010, str. 2.

6

(7)  UL L 28, 30.1.2010, str. 1.

7

(8)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1244(1999).

8

(9)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

9

(10)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

10

(11)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

11

(12)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“;

12

(13)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

13

---

PRILOGA

„PRILOGA I

TARIFNE KVOTE IZ ČLENA 3(1)

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da je besedilo za poimenovanje proizvodov le informativne narave, preferencialna shema v smislu te priloge pa se določi glede na oznake KN. Če so navedene ex oznake KN, se preferencialna shema določi v skladu z oznako KN in ustreznim poimenovanjem.

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje | Letni obseg kvote (1) | Upravičenci | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Postrv (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 15 ton | Carinsko območje Kosova | 0 % |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0505 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Krap: živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici; dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 20 ton | Carinsko območje Kosova | 0 % |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici; dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 45 ton | Carinsko območje Kosova | 0 % |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen; soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 30 ton | Carinsko območje Kosova | 0 % |
| 09.1515 | ex 2204 21 93
  ex 2204 21 94
  ex 2204 21 95
  ex 2204 21 96
  ex 2204 21 97
  ex 2204 21 98
  ex 2204 29 93
  ex 2204 29 94
  ex 2204 29 95
  ex 2204 29 96
  ex 2204 29 97
  ex 2204 29 98 | Vino iz svežega grozdja z dejansko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 15 vol. %, razen peneče vino | 50 000 hl (2) | Albanija (3), Bosna in Hercegovina (4), Hrvaška (5), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (6), Črna gora (7), Srbija (8) ali carinsko območje Kosova | Oprostitev |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje

Letni obseg kvote (1)

Upravičenci

Stopnja dajatve

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Postrv (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

15 ton

Carinsko območje Kosova

0 %

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0505 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Krap: živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici; dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

20 ton

Carinsko območje Kosova

0 %

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici; dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

45 ton

Carinsko območje Kosova

0 %

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen; soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

30 ton

Carinsko območje Kosova

0 %

09.1515

ex 2204 21 93

ex 2204 21 94

ex 2204 21 95

ex 2204 21 96

ex 2204 21 97

ex 2204 21 98

ex 2204 29 93

ex 2204 29 94

ex 2204 29 95

ex 2204 29 96

ex 2204 29 97

ex 2204 29 98

Vino iz svežega grozdja z dejansko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 15 vol. %, razen peneče vino

50 000 hl (2)

Albanija (3), Bosna in Hercegovina (4), Hrvaška (5), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (6), Črna gora (7), Srbija (8) ali carinsko območje Kosova

Oprostitev

---

(1)  En obseg globalne tarifne kvote za uvoz s poreklom iz upravičencev.

1

(2)  Obseg te globalne tarifne kvote se zmanjša, če se poveča obseg kvote posameznih tarifnih kvot, ki veljajo pod zaporedno številko 09.1588 za določena vina s poreklom iz Hrvaške.

2

(3)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Albanije je pogojen s predhodno izrabo obeh posameznih tarifnih kvot iz Dodatnega protokola o vinu, sklenjenega z Albanijo. Ti posamezni tarifni kvoti sta odprti pod zaporednima številkama 09.1512 in 09.1513.

3

(4)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Bosne in Hercegovine je pogojen s predhodno izrabo obeh posameznih tarifnih kvot iz Protokola o vinu, sklenjenega z Bosno in Hercegovino. Ti posamezni tarifni kvoti sta odprti pod zaporednima številkama 09.1528 in 09.1529.

4

(5)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Hrvaške je pogojen s predhodno izrabo obeh posameznih tarifnih kvot iz Dodatnega protokola o vinu, sklenjenega s Hrvaško. Ti posamezni tarifni kvoti sta odprti pod zaporednima številkama 09.1588 in 09.1589.

5

(6)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je pogojen s predhodno izrabo obeh posameznih tarifnih kvot iz Dodatnega protokola o vinu, sklenjenega z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Ti posamezni tarifni kvoti sta odprti pod zaporednima številkama 09.1558 in 09.1559.

6

(7)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Črne gore je pogojen s predhodno izrabo posamezne tarifne kvote iz Protokola o vinu, sklenjenega s Črno goro. Ta posamezna tarifna kvota je odprta pod zaporedno številko 09.1514.

7

(8)  Dostop do te globalne tarifne kvote za vino s poreklom iz Srbije je pogojen s predhodno izrabo obeh posameznih tarifnih kvot iz Protokola o vinu, sklenjenega s Srbijo. Ti posamezni tarifni kvoti sta odprti pod zaporednima številkama 09.1526 in 09.1527.“

8

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/7

---

UREDBA (EU) št. 1337/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o statističnih raziskovanjih vinogradov (2) in Direktiva 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o statističnih raziskovanjih, ki jih izvedejo države članice, da ugotovijo pridelovalno zmogljivost intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja (3), sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, bi bilo treba ta dva akta zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Unije in boljšo zakonodajo nadomestiti z enim samim aktom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o statističnih raziskovanjih vinogradov (2) in Direktiva 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o statističnih raziskovanjih, ki jih izvedejo države članice, da ugotovijo pridelovalno zmogljivost intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja (3), sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, bi bilo treba ta dva akta zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Unije in boljšo zakonodajo nadomestiti z enim samim aktom.

| (2) | Komisija mora biti, da bi opravila nalogo, ki ji je dodeljena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in z zakonodajo Unije, ki ureja skupno ureditev kmetijskih trgov, vedno natančno obveščena o pridelovalni zmogljivosti intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst trajnih nasadov v Uniji. Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o trajnih nasadih na petletni osnovi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora biti, da bi opravila nalogo, ki ji je dodeljena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in z zakonodajo Unije, ki ureja skupno ureditev kmetijskih trgov, vedno natančno obveščena o pridelovalni zmogljivosti intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst trajnih nasadov v Uniji. Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o trajnih nasadih na petletni osnovi.

| (3) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (4) je referenčni okvir za evropsko statistiko trajnih nasadov. Zlasti navedena uredba zahteva skladnost z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti, zaupnosti statističnih podatkov in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (4) je referenčni okvir za evropsko statistiko trajnih nasadov. Zlasti navedena uredba zahteva skladnost z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti, zaupnosti statističnih podatkov in stroškovne učinkovitosti.

| (4) | Utrditi je treba sodelovanje med organi, ki prispevajo k pripravi in objavi evropske statistike. |
| --- | --- |

(4)

Utrditi je treba sodelovanje med organi, ki prispevajo k pripravi in objavi evropske statistike.

| (5) | V postopku priprave in urejanja evropske statistike bi bilo treba upoštevati mednarodna priporočila in najboljše prakse. |
| --- | --- |

(5)

V postopku priprave in urejanja evropske statistike bi bilo treba upoštevati mednarodna priporočila in najboljše prakse.

| (6) | Strukturna statistika trajnih nasadov bi morala biti na voljo za zagotovitev, da se lahko spremljata pridelovalna zmogljivost in stanje na trgu. Poleg informacij, zagotovljenih v okviru enotne skupne ureditve trgov, so bistvene tudi informacije o regionalni statistični razčlenitvi. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da te informacije zbirajo in jih ob določenih datumih pošljejo Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Strukturna statistika trajnih nasadov bi morala biti na voljo za zagotovitev, da se lahko spremljata pridelovalna zmogljivost in stanje na trgu. Poleg informacij, zagotovljenih v okviru enotne skupne ureditve trgov, so bistvene tudi informacije o regionalni statistični razčlenitvi. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da te informacije zbirajo in jih ob določenih datumih pošljejo Komisiji.

| (7) | Strukturna statistika trajnih nasadov je bistvena za upravljanje trgov na ravni Unije. Pomembno je tudi, da se poleg letne statistike o območjih in pridelavi vključi tudi strukturna statistika trajnih nasadov, ki jo ureja druga zakonodaja Unije v zvezi s statistiko. |
| --- | --- |

(7)

Strukturna statistika trajnih nasadov je bistvena za upravljanje trgov na ravni Unije. Pomembno je tudi, da se poleg letne statistike o območjih in pridelavi vključi tudi strukturna statistika trajnih nasadov, ki jo ureja druga zakonodaja Unije v zvezi s statistiko.

| (8) | Za preprečitev nepotrebne obremenitve kmetij in uprav bi bilo treba uvesti pragove, ki bi izključevali nepomembne subjekte od osnovnih subjektov, za katere se mora zbirati statistika trajnih nasadov. |
| --- | --- |

(8)

Za preprečitev nepotrebne obremenitve kmetij in uprav bi bilo treba uvesti pragove, ki bi izključevali nepomembne subjekte od osnovnih subjektov, za katere se mora zbirati statistika trajnih nasadov.

| (9) | Za zagotovitev usklajenosti podatkov je treba jasno navesti najpomembnejše opredelitve, referenčna obdobja in zahteve po natančnosti, ki se uporabljajo pri pripravi statistike trajnih nasadov. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev usklajenosti podatkov je treba jasno navesti najpomembnejše opredelitve, referenčna obdobja in zahteve po natančnosti, ki se uporabljajo pri pripravi statistike trajnih nasadov.

| (10) | Za zagotovitev razpoložljivosti te statistike uporabnikom v potrebnem časovnem okviru bi bilo treba določiti časovni razpored pošiljanja podatkov Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev razpoložljivosti te statistike uporabnikom v potrebnem časovnem okviru bi bilo treba določiti časovni razpored pošiljanja podatkov Komisiji.

| (11) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (5) morajo biti vse statistike, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščene po teritorialnih enotah, razvrščene glede na klasifikacijo NUTS. Posledično bi morale biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike trajnih nasadov opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS. Vendar pa, ker je za ustrezno upravno vodenje vinskega in vinogradniškega sektorja potrebna druga teritorialna razčlenitev, se lahko za navedeni sektor določijo drugačne teritorialne enote. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (5) morajo biti vse statistike, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščene po teritorialnih enotah, razvrščene glede na klasifikacijo NUTS. Posledično bi morale biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike trajnih nasadov opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS. Vendar pa, ker je za ustrezno upravno vodenje vinskega in vinogradniškega sektorja potrebna druga teritorialna razčlenitev, se lahko za navedeni sektor določijo drugačne teritorialne enote.

| (12) | Metodološka poročila in poročila o kakovosti so bistvena za oceno kakovosti podatkov in analizo rezultatov, zato bi bilo treba ta poročila zagotavljati redno. |
| --- | --- |

(12)

Metodološka poročila in poročila o kakovosti so bistvena za oceno kakovosti podatkov in analizo rezultatov, zato bi bilo treba ta poročila zagotavljati redno.

| (13) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo evropske statistike trajnih nasadov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ga zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(13)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo evropske statistike trajnih nasadov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ga zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (14) | Za zagotovitev nemotenega prehoda z režima iz Direktive 2001/109/ES bi morala ta uredba omogočati, da se državam članicam odobri odstopanje, kadar bi uporaba te uredbe v njihovih nacionalnih statističnih sistemih zahtevala večje prilagoditve in bi lahko povzročila znatne praktične probleme. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev nemotenega prehoda z režima iz Direktive 2001/109/ES bi morala ta uredba omogočati, da se državam članicam odobri odstopanje, kadar bi uporaba te uredbe v njihovih nacionalnih statističnih sistemih zahtevala večje prilagoditve in bi lahko povzročila znatne praktične probleme.

| (15) | Da bi se upoštevala gospodarski in tehnični razvoj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spreminjanje razčlenitve vrst po skupinah, razredih gostote nasada in starostnih razredih, določenih v Prilogi I, ter spremenljivk/značilnosti, velikostnih razredov, stopenj specializacije in sort vinske trte, določenih v Prilogi II, razen pri neobvezni naravi zahtevanih informacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se upoštevala gospodarski in tehnični razvoj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spreminjanje razčlenitve vrst po skupinah, razredih gostote nasada in starostnih razredih, določenih v Prilogi I, ter spremenljivk/značilnosti, velikostnih razredov, stopenj specializacije in sort vinske trte, določenih v Prilogi II, razen pri neobvezni naravi zahtevanih informacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (16) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (17) | Uredbo (EGS) št. 357/79 in Direktivo 2001/109/ES bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(17)

Uredbo (EGS) št. 357/79 in Direktivo 2001/109/ES bi bilo treba razveljaviti.

| (18) | Za zagotovitev nadaljevanja dejavnosti, predvidenih v okviru evropske statistike trajnih nasadov, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi in bi se morala uporabljati od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev nadaljevanja dejavnosti, predvidenih v okviru evropske statistike trajnih nasadov, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi in bi se morala uporabljati od 1. januarja 2012.

| (19) | Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko – |
| --- | --- |

(19)

Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

1.   Ta uredba določa skupni okvir za sistematično pripravo evropske statistike za naslednje trajne nasade:

| (a) | namizna jabolka; |
| --- | --- |

(a)

namizna jabolka;

| (b) | jabolka za industrijsko predelavo; |
| --- | --- |

(b)

jabolka za industrijsko predelavo;

| (c) | namizne hruške; |
| --- | --- |

(c)

namizne hruške;

| (d) | hruške za industrijsko predelavo; |
| --- | --- |

(d)

hruške za industrijsko predelavo;

| (e) | marelice; |
| --- | --- |

(e)

marelice;

| (f) | namizne breskve; |
| --- | --- |

(f)

namizne breskve;

| (g) | breskve za industrijsko predelavo; |
| --- | --- |

(g)

breskve za industrijsko predelavo;

| (h) | pomaranče; |
| --- | --- |

(h)

pomaranče;

| (i) | drobnoplodni agrumi; |
| --- | --- |

(i)

drobnoplodni agrumi;

| (j) | limone; |
| --- | --- |

(j)

limone;

| (k) | oljke; |
| --- | --- |

(k)

oljke;

| (l) | vinske trte za pridelavo namiznega grozdja; |
| --- | --- |

(l)

vinske trte za pridelavo namiznega grozdja;

| (m) | vinske trte za druge namene. |
| --- | --- |

(m)

vinske trte za druge namene.

2.   Priprava evropske statistike trajnih nasadov iz točk (b), (d), (g) in (l) odstavka 1 je za države članice neobvezna.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „trajni nasad“ pomeni nasad, ki se ne goji v kolobarjenju, z izjemo trajnih travnikov in pašnikov, in ki zavzema prst skozi daljše obdobje ter daje pridelek več let; |
| --- | --- |

1.

„trajni nasad“ pomeni nasad, ki se ne goji v kolobarjenju, z izjemo trajnih travnikov in pašnikov, in ki zavzema prst skozi daljše obdobje ter daje pridelek več let;

| 2. | „zasajena parcela“ pomeni kmetijsko parcelo, kakor je opredeljena v točki 1 drugega odstavka člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (7), zasajeno z enim od trajnih nasadov iz člena 1(1) te uredbe; |
| --- | --- |

2.

„zasajena parcela“ pomeni kmetijsko parcelo, kakor je opredeljena v točki 1 drugega odstavka člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (7), zasajeno z enim od trajnih nasadov iz člena 1(1) te uredbe;

| 3. | „zasajena površina“ pomeni površino parcel, zasajenih z ustreznim homogenim trajnim nasadom, zaokroženo na najbližjo desetino hektarja (ha); |
| --- | --- |

3.

„zasajena površina“ pomeni površino parcel, zasajenih z ustreznim homogenim trajnim nasadom, zaokroženo na najbližjo desetino hektarja (ha);

| 4. | „leto trgatve“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne trgatev; |
| --- | --- |

4.

„leto trgatve“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne trgatev;

| 5. | „gostota“ pomeni število sadik na hektar; |
| --- | --- |

5.

„gostota“ pomeni število sadik na hektar;

| 6. | „običajno obdobje sajenja“ pomeni obdobje v letu, ko se običajno sadijo trajni nasadi in ki se začne sredi jeseni ter konča sredi pomladi naslednjega leta; |
| --- | --- |

6.

„običajno obdobje sajenja“ pomeni obdobje v letu, ko se običajno sadijo trajni nasadi in ki se začne sredi jeseni ter konča sredi pomladi naslednjega leta;

| 7. | „leto sajenja“ pomeni prvo leto vegetativnega razvoja sadike po dnevu njene vsaditve na končno mesto pridelave; |
| --- | --- |

7.

„leto sajenja“ pomeni prvo leto vegetativnega razvoja sadike po dnevu njene vsaditve na končno mesto pridelave;

| 8. | „starost“ pomeni število let od leta sajenja, ki se šteje za leto 1; |
| --- | --- |

8.

„starost“ pomeni število let od leta sajenja, ki se šteje za leto 1;

| 9. | „namizna jabolka, namizne hruške in namizne breskve“ pomeni nasade jablan, nasade hrušk in nasade breskev, razen tistih, ki so izrecno namenjene za industrijsko predelavo. Če ni mogoče določiti, da so nasadi namenjeni za industrijsko predelavo, se ustrezne površine uvrstijo v to kategorijo; |
| --- | --- |

9.

„namizna jabolka, namizne hruške in namizne breskve“ pomeni nasade jablan, nasade hrušk in nasade breskev, razen tistih, ki so izrecno namenjene za industrijsko predelavo. Če ni mogoče določiti, da so nasadi namenjeni za industrijsko predelavo, se ustrezne površine uvrstijo v to kategorijo;

| 10. | „vinske trte za druge namene“ pomeni celotno površino z vinsko trto, ki se vključi v register vinogradov v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 z dne 26. maja 2009 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede registra vinogradov, obveznih prijav ter zbiranja informacij za spremljanje trga, dokumentov, ki spremljajo prevoz proizvodov, in evidenc, ki se vodijo v vinskem sektorju (8); |
| --- | --- |

10.

„vinske trte za druge namene“ pomeni celotno površino z vinsko trto, ki se vključi v register vinogradov v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 z dne 26. maja 2009 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede registra vinogradov, obveznih prijav ter zbiranja informacij za spremljanje trga, dokumentov, ki spremljajo prevoz proizvodov, in evidenc, ki se vodijo v vinskem sektorju (8);

| 11. | „grozdje za dvojno uporabo“ pomeni grozdje iz sort vinske trte, ki so v razvrstitvi sort vinske trte, ki jo izdelajo države članice v skladu s členom 120a(2) do (6) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (9), ki je pridelano za isto upravno enoto hkrati razvrščene kot vinske sorte grozdja in sorte namiznega grozdja, sorte za pridelavo sušenega grozdja ali sorte za pridelavo žganja iz grozdja; |
| --- | --- |

11.

„grozdje za dvojno uporabo“ pomeni grozdje iz sort vinske trte, ki so v razvrstitvi sort vinske trte, ki jo izdelajo države članice v skladu s členom 120a(2) do (6) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (9), ki je pridelano za isto upravno enoto hkrati razvrščene kot vinske sorte grozdja in sorte namiznega grozdja, sorte za pridelavo sušenega grozdja ali sorte za pridelavo žganja iz grozdja;

| 12. | „kombinirani nasadi“ pomeni kombinacijo nasadov, ki istočasno zasedajo parcelo. |
| --- | --- |

12.

„kombinirani nasadi“ pomeni kombinacijo nasadov, ki istočasno zasedajo parcelo.

Člen 3

Obseg

1.   Statistični podatki, ki jih je treba predložiti za trajne nasade iz točk (a) do (l) člena 1(1), so reprezentativni za najmanj 95 % celotne zasajene površine, ki v celoti ali večinoma prideluje za trg z vsemi trajnimi nasadi iz posamezne države članice.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko države članice izključijo kmetijska gospodarstva pod pragom 0,2 ha za vse trajne nasade, ki v celoti ali večinoma pridelujejo za trg v vsaki državi članici. Če površina teh kmetijskih gospodarstev predstavlja manj kot 5 % celotne zasajene površine posameznega nasada, lahko države članice povečajo prag, vendar to ne sme povzročiti izključitve več kot dodatnih 5 % celotne zasajene površine posameznega nasada.

3.   Površina kombiniranih nasadov se razdeli med različne nasade sorazmerno s površino tal, ki jo zasedajo.

4.   Statistika trajnih nasadov iz točke (m) člena 1(1) te uredbe se predloži z uporabo razpoložljivih podatkov v registru vinogradov, uvedenem v skladu s členom 185a Uredbe (ES) št. 1234/2007 za vsa kmetijska gospodarstva, vključena v ta register, kakor je opredeljeno v točki (a) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 436/2009.

Člen 4

Priprava podatkov

1.   Razen kadar uporabijo možnost iz odstavka 1(2), države članice z najmanj 1 000 ha zasajene površine za vsak posamezen nasad iz točk (a) do (l) člena 1(1) v letu 2012, in nato vsakih pet let, pripravijo podatke iz Priloge I.

2.   Države članice z najmanj 500 ha zasajene površine za nasad iz točke (m) člena 1(1) v letu 2015, in nato vsakih pet let, pripravijo podatke iz Priloge II.

3.   Zaradi upoštevanja gospodarskega in tehničnega napredka se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za spreminjanje:

| — | razčlenitve vrst po skupinah, razredih gostote nasada in starostnih razredih, določenih v Prilogi I, ter |
| --- | --- |

—

razčlenitve vrst po skupinah, razredih gostote nasada in starostnih razredih, določenih v Prilogi I, ter

| — | spremenljivk/značilnosti, velikostnih razredov, stopenj specializacije in sort vinske trte, določenih v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

spremenljivk/značilnosti, velikostnih razredov, stopenj specializacije in sort vinske trte, določenih v Prilogi II,

razen pri neobvezni naravi zahtevanih informacij.

Komisija pri izvajanju pooblastil zagotovi, da se državam članicam in poročevalskim oddelkom z delegiranimi akti ne naloži znatno dodatno upravno breme.

Člen 5

Referenčno leto

1.   Prvo referenčno leto za podatke iz Priloge I v zvezi s statistikami trajnih nasadov iz točk (a) do (l) člena 1(1) je leto 2012.

2.   Prvo referenčno leto za podatke iz Priloge II v zvezi s statistikami trajnega nasada iz točke (m) člena 1(1) je leto 2015.

3.   Predložene statistike trajnih nasadov se nanašajo na zasajeno površino po ustaljenem obdobju sajenja.

Člen 6

Zahteve po natančnosti

1.   Države članice, ki izvajajo vzorčna raziskovanja za pridobitev statistike trajnih nasadov, sprejmejo ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da koeficient variacije podatkov na nacionalni ravni ne presega 3 % za zasajeno površino za vsakega od nasadov iz člena 1(1).

2.   Države članice, ki se odločijo, da bodo uporabile vire statističnih informacij, ki ne izvirajo iz raziskovanj, zagotovijo, da so tako pridobljene informacije vsaj enako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj.

3.   Države članice, ki se odločijo, da bodo uporabile upravne vire za zagotavljanje statistike trajnih nasadov iz točk (a) do (l) člena 1(1), vnaprej obvestijo Komisijo in predložijo podrobnosti o metodah, ki se bodo uporabile, in o kakovosti pridobljenih podatkov iz teh upravnih virov.

Člen 7

Regionalna statistika

1.   Podatki v zvezi s statistiko trajnih nasadov iz točk (a) do (l) člena 1(1) te uredbe, ki so natančneje opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi, se razčlenijo po teritorialnih enotah NUTS 1, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003, razen če se v Prilogi I k tej uredbi določi manj podrobna razčlenitev.

2.   Podatki v zvezi s statistiko trajnih nasadov iz točke (m) člena 1(1) te uredbe, ki so natančneje opredeljeni v Prilogi II k tej uredbi, se razčlenijo po teritorialnih enotah NUTS 2, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003, razen če se v Prilogi II k tej uredbi določi manj podrobna razčlenitev.

Člen 8

Pošiljanje Komisiji

1.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke iz prilog I in II do 30. septembra leta, ki sledi referenčnemu obdobju.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte glede ustrezne tehnične oblike za pošiljanje podatkov iz prilog I in II. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

Člen 9

Poročilo o uporabljenih metodah in kakovosti

1.   Za namene te uredbe se za podatke, ki se pošiljajo, uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

2.   Države članice do 30. septembra 2013 in nato vsakih pet let pošljejo Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti poslanih podatkov in uporabljenih metodah za statistiko trajnih nasadov iz točk (a) do (l) člena 1(1) te uredbe.

3.   Države članice do 30. septembra 2016 in nato vsakih pet let pošljejo Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti poslanih podatkov in uporabljenih metodah za statistiko trajnih nasadov iz točke (m) člena 1(1) te uredbe.

4.   V poročilih se opišejo:

| (a) | organizacija statističnih raziskovanj, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija; |
| --- | --- |

(a)

organizacija statističnih raziskovanj, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija;

| (b) | raven natančnosti in obseg, dosežena za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi, in |
| --- | --- |

(b)

raven natančnosti in obseg, dosežena za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi, in

| (c) | kakovost drugih virov, ki niso uporabljena raziskovanja,
  ob uporabi meril kakovosti iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

kakovost drugih virov, ki niso uporabljena raziskovanja,

ob uporabi meril kakovosti iz odstavka 1.

5.   Države članice najpozneje tri mesece pred uveljavitvijo vsake metodološke ali druge spremembe obvestijo Komisijo o tej spremembi, ki bi lahko znatno vplivala na statistiko trajnih nasadov.

6.   Upošteva se načelo, da dodatni stroški in obremenitve ostanejo v razumnih mejah.

Člen 10

Odstopanje

1.   Kadar uporaba te uredbe od nacionalnega statističnega sistema v državi članici zahteva večje prilagoditve in je verjetno, da bo povzročila znatne praktične težave v zvezi s trajnimi nasadi iz točk (a) do (l) člena 1(1), lahko Komisija sprejme izvedbene akte za odobritev odstopanja od njene uporabe do 31. decembra 2012. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

2.   Za namene odstavka 1 država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno prošnjo najpozneje do 1. februarja 2012.

3.   Države članice, katerim je odobreno odstopanje, še naprej uporabljajo Direktivo 2001/109/ES.

Člen 11

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(3) in člena 13 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 31. decembra 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 4(3) in člena 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4(3) in členom 13, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 12

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko (10). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 13

Pregled

Do 31. decembra 2018 in nato vsakih pet let Komisija pregleda izvajanje te uredbe. V okviru tega pregleda Komisija oceni, ali je nujna priprava vseh podatkov iz člena 4. Kadar Komisija oceni, da nekateri podatki niso več potrebni, se jo pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11, s katerimi se izbrišejo nekateri podatki iz prilog I in II.

Člen 14

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 357/79 in Direktiva 2001/109/ES se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2012.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo in direktivo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 15

Prehodne določbe

Z odstopanjem od člena 14 te uredbe se Direktiva 2001/109/ES še naprej uporablja v skladu s pogoji iz člena 10 te uredbe.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, dne 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 1. decembra 2011.

1

(2)  UL L 54, 5.3.1979, str. 124.

2

(3)  UL L 13, 16.1.2002, str. 21.

3

(4)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

4

(5)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

(7)  UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

7

(8)  UL L 128, 27.5.2009, str. 15.

8

(9)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

9

(10)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

10

---

PRILOGA I

Statistični podatki o nasadih sadnega drevja in oljčnih nasadih

1.   Razčlenitev vrst po „skupinah“

| Vrsta | Razčlenitev |
| --- | --- |
| Namizna jabolka | Skupina Boskoop rouge |
| Skupina Braeburn |
| Skupina Cox Orange |
| Skupina Cripps Pink |
| Skupina Elstar |
| Skupina Fuji |
| Skupina Gala |
| Skupina Golden Delicious |
| Skupina Granny Smith |
| Skupina Idared |
| Skupina Jonagold/Jonagored |
| Skupina Morgenduft |
| Skupina Red delicious |
| Skupina Reinette blanche du Canada |
| Skupina Shampion |
| Skupina Lobo |
| Skupina Pinova |
| Drugo |
| Jabolka za industrijsko predelavo (neobvezno) |
| Namizne hruške | Skupina Conference |
| Skupina William |
| Skupina Abate |
| Skupina Rocha |
| Skupina Coscia-Ercolini |
| Skupina Guyot |
| Skupina Blanquilla |
| Skupina Decana |
| Skupina Kaiser |
| Drugo |
| Hruške za industrijsko predelavo (neobvezno) |
| Namizne breskve | Breskve, razen nektarin in breskev za predelavo | Rumenomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |
| Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |
| Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |
| Pozne: obiranje po 15. avgustu |
| Belomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |
| Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |
| Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |
| Pozne: obiranje po 15. avgustu |
| Ploščata breskev |
| Nektarine | Rumenomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |
| Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |
| Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |
| Pozne: obiranje po 15. avgustu |
| Belomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |
| Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |
| Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |
| Pozne: obiranje po 15. avgustu |
| Breskve za industrijsko predelavo (vključno s skupino Pavie) (neobvezno) |
| Marelice | Zelo zgodnje: obiranje do 31. maja |
| Zgodnje: obiranje od 1. do 30. junija |
| Srednje: obiranje od 1. do 31. julija |
| Pozne: obiranje po 1. avgustu |
| Pomaranče | Navel | Zgodnje: obiranje od oktobra do januarja |
| Srednje: obiranje od decembra do marca |
| Pozne: obiranje od januarja do maja |
| Blanca | Zgodnje: obiranje od decembra do marca |
| Pozne: obiranje od marca do maja |
| Sanguine |
| Drugo |
| Drobnoplodni agrumi | Satsuma | Zelo zgodnje sorte skupine satsuma: obiranje od septembra do novembra |
| Druge sorte skupine satsuma: obiranje od oktobra do decembra |
| Klementine | Zgodnje klementine: obiranje od septembra do decembra |
| Srednje klementine: obiranje od novembra do januarja |
| Pozne klementine: obiranje od januarja do marca |
| Drugi drobnoplodni agrumi, vključno s hibridi |
| Limone | Zimske sorte: obiranje od oktobra do aprila |
| Poletne sorte: obiranje od februarja do septembra |
| Oljke | Za namizne olive, olive za olje ali olive za dvojno uporabo |
| Trte za namizno grozdje (neobvezno) |
| | Belo | Brez pešk |
| Običajno |
| Rdeče | Brez pešk |
| Običajno |

Vrsta

Razčlenitev

Namizna jabolka

Skupina Boskoop rouge

Skupina Braeburn

Skupina Cox Orange

Skupina Cripps Pink

Skupina Elstar

Skupina Fuji

Skupina Gala

Skupina Golden Delicious

Skupina Granny Smith

Skupina Idared

Skupina Jonagold/Jonagored

Skupina Morgenduft

Skupina Red delicious

Skupina Reinette blanche du Canada

Skupina Shampion

Skupina Lobo

Skupina Pinova

Drugo

Jabolka za industrijsko predelavo (neobvezno)

Namizne hruške

Skupina Conference

Skupina William

Skupina Abate

Skupina Rocha

Skupina Coscia-Ercolini

Skupina Guyot

Skupina Blanquilla

Skupina Decana

Skupina Kaiser

Drugo

Hruške za industrijsko predelavo (neobvezno)

Namizne breskve

Breskve, razen nektarin in breskev za predelavo

Rumenomesnate

Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta

Pozne: obiranje po 15. avgustu

Belomesnate

Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta

Pozne: obiranje po 15. avgustu

Ploščata breskev

Nektarine

Rumenomesnate

Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta

Pozne: obiranje po 15. avgustu

Belomesnate

Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta

Pozne: obiranje po 15. avgustu

Breskve za industrijsko predelavo (vključno s skupino Pavie) (neobvezno)

Marelice

Zelo zgodnje: obiranje do 31. maja

Zgodnje: obiranje od 1. do 30. junija

Srednje: obiranje od 1. do 31. julija

Pozne: obiranje po 1. avgustu

Pomaranče

Navel

Zgodnje: obiranje od oktobra do januarja

Srednje: obiranje od decembra do marca

Pozne: obiranje od januarja do maja

Blanca

Zgodnje: obiranje od decembra do marca

Pozne: obiranje od marca do maja

Sanguine

Drugo

Drobnoplodni agrumi

Satsuma

Zelo zgodnje sorte skupine satsuma: obiranje od septembra do novembra

Druge sorte skupine satsuma: obiranje od oktobra do decembra

Klementine

Zgodnje klementine: obiranje od septembra do decembra

Srednje klementine: obiranje od novembra do januarja

Pozne klementine: obiranje od januarja do marca

Drugi drobnoplodni agrumi, vključno s hibridi

Limone

Zimske sorte: obiranje od oktobra do aprila

Poletne sorte: obiranje od februarja do septembra

Oljke

Za namizne olive, olive za olje ali olive za dvojno uporabo

Trte za namizno grozdje (neobvezno)

Belo

Brez pešk

Običajno

Rdeče

Brez pešk

Običajno

2.   Razredi gostote nasada

| | Razredi gostote nasada | Jablane in hruške | Breskve, nektarine in marelice | Pomaranče, drobnoplodni agrumi in limone | Oljke | Trte za namizno grozdje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gostota (število dreves/hektar) | 1 | < 400 | < 600 | < 250 | < 140 | < 1 000 |
| 2 | 400–1 599 | 600–1 199 | 250–499 | 140–399 | 1 000–1 499 |
| 3 | 1 600–3 199 | ≥ 1 200 | 500–749 | ≥ 400 | ≥ 1 500 |
| 4 | ≥ 3 200 | | ≥ 750 | | |

Razredi gostote nasada

Jablane in hruške

Breskve, nektarine in marelice

Pomaranče, drobnoplodni agrumi in limone

Oljke

Trte za namizno grozdje

Gostota (število dreves/hektar)

1

< 400

< 600

< 250

< 140

< 1 000

2

400–1 599

600–1 199

250–499

140–399

1 000–1 499

3

1 600–3 199

≥ 1 200

500–749

≥ 400

≥ 1 500

4

≥ 3 200

≥ 750

3.   Starostni razredi

| | Starostni razredi | Jablane in hruške | Breskve, nektarine in marelice | Pomaranče, drobnoplodni agrumi in limone | Oljke | Trte za namizno grozdje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Starost (leta od leta zasaditve) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 |
| 2 | 5–14 | 5–14 | 5–14 | 5–11 | 3–9 |
| 3 | 15–24 | 15 in več | 15–24 | 12–49 | 9–19 |
| 4 | 25 in več | | 25 in več | 50 in več | 20 in več |

Starostni razredi

Jablane in hruške

Breskve, nektarine in marelice

Pomaranče, drobnoplodni agrumi in limone

Oljke

Trte za namizno grozdje

Starost (leta od leta zasaditve)

1

0–4

0–4

0–4

0–4

0–3

2

5–14

5–14

5–14

5–11

3–9

3

15–24

15 in več

15–24

12–49

9–19

4

25 in več

25 in več

50 in več

20 in več

4.   Povzetek

4.1   Površina po starostnih razredih in razredih gostote nasada za vsako vrsto na nacionalni ravni

| Država članica: |
| --- |
| Vrsta: |
| | Skupaj | Starostni razred 1 | Starostni razred 2 | Starostni razred 3 | Starostni razred 4 |
| Skupaj | | | | | |
| Razred gostote 1 | | | | | |
| Razred gostote 2 | | | | | |
| Razred gostote 3 | | | | | |
| Razred gostote 4 | | | | | |

Država članica:

Vrsta:

Skupaj

Starostni razred 1

Starostni razred 2

Starostni razred 3

Starostni razred 4

Skupaj

Razred gostote 1

Razred gostote 2

Razred gostote 3

Razred gostote 4

4.2   Površina po starostnih razredih in regijah za vsako vrsto in skupino (brez razčlenitve po razredih gostote nasada)

| Država članica: |
| --- |
| Vrsta: |
| Skupina: |
| | Skupaj | Starostni razred 1 | Starostni razred 2 | Starostni razred 3 | Starostni razred 4 |
| Skupaj | | | | | |
| Regija (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Država članica:

Vrsta:

Skupina:

Skupaj

Starostni razred 1

Starostni razred 2

Starostni razred 3

Starostni razred 4

Skupaj

Regija (NUTS 1)

...

4.3   Površina po razredih gostote nasada in regijah za vsako vrsto in skupino (brez razčlenitve po starostnih razredih)

| Država članica: |
| --- |
| Vrsta: |
| Skupina: |
| | Skupaj | Razred gostote 1 | Razred gostote 2 | Razred gostote 3 | Razred gostote 4 |
| Skupaj | | | | | |
| Regija (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Država članica:

Vrsta:

Skupina:

Skupaj

Razred gostote 1

Razred gostote 2

Razred gostote 3

Razred gostote 4

Skupaj

Regija (NUTS 1)

...

---

PRILOGA II

Statistični podatki o vinogradih

Pomen okrajšav:

—   št.– število

—   gosp.– gospodarstvo

—   ha– hektar

—   rdeče– rdeče/rosé

—   bel.– belo

—   ZOP– zaščitena označba porekla

—   ZGO– zaščitena geografska označba

Preglednica 1:   Vinogradniška gospodarstva po vrsti pridelave
   (1)

| Spremenljivke/značilnosti | Št. gosp. | Površ.
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| Površina z vinsko trto, skupaj (ki je/še ni rodna) | Skupaj | | |
| Rodna površina z vinsko trto, zasajena z: | vinskimi sortami grozdja | | |
| — | od tega primerno za pridelavo vin z ZOP |

Spremenljivke/značilnosti

Št. gosp.

Površ.

(ha)

Površina z vinsko trto, skupaj (ki je/še ni rodna)

Skupaj

Rodna površina z vinsko trto, zasajena z:

vinskimi sortami grozdja

—

od tega primerno za pridelavo vin z ZOP

| — | od tega primerno za pridelavo vin z ZGO |
| --- | --- |

—

od tega primerno za pridelavo vin z ZGO

| — | od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO |
| --- | --- |

—

od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO

| — | od tega „grozdje za dvojno uporabo“ |
| --- | --- |

—

od tega „grozdje za dvojno uporabo“

sušeno grozdje

skupaj

Površina z vinsko trto, ki še ni rodna, zasajena z:

grozdjem za vino (vključno z „grozdjem za dvojno uporabo“)

| — | od tega primerno za pridelavo vin z ZOP |
| --- | --- |

—

od tega primerno za pridelavo vin z ZOP

| — | od tega primerno za pridelavo vin z ZGO |
| --- | --- |

—

od tega primerno za pridelavo vin z ZGO

| — | od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO |
| --- | --- |

—

od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO

| — | od tega „grozdje za dvojno uporabo“ |
| --- | --- |

—

od tega „grozdje za dvojno uporabo“

sušeno grozdje

skupaj

Vinogradi (ki so/še niso rodni) za pridelavo:

materiala za vegetativno razmnoževanje vinske trte

drugih vinskih trt, ki niso uvrščene drugje

Preglednica 2:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih na nacionalni ravni

Preglednica 2.1:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, skupna površina pod vinogradi

| Velikostni razredi
  (ha) | Št. gosp. | Površina
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| < 0,10 (2) | | |
| 0,10–< 0,50 | | |
| 0,50–< 1 | | |
| 1–< 3 | | |
| 3–< 5 | | |
| 5–< 10 | | |
| ≥ 10 | | |

Velikostni razredi

(ha)

Št. gosp.

Površina

(ha)

< 0,10 (2)

0,10–< 0,50

0,50–< 1

1–< 3

3–< 5

5–< 10

≥ 10

Preglednica 2.2:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za vino – skupaj

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.1:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja, primernega za pridelavo vin z ZOP

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.2:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja, primernega za pridelavo vin z ZGO

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.3:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za vino za „dvojno uporabo“

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.4:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, grozdje za vino, namenjeno za pridobivanje vin brez ZOP in/ali ZGO

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.3:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za sušenje

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.4:   Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi, ki niso uvrščeni drugje

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 3:   Vinogradniška gospodarstva po stopnji specializacije in velikostnih razredih na nacionalni ravni

Velikostni razredi (v stolpcih): glej vrstice v preglednici 2 (< 0,1 ha / 0,10–< 0,50 ha / itd.).

| Stopnja specializacije | < 0,10 ha | ... |
| --- | --- | --- |
| Št. gosp. | Površ.
  (ha) | Št. gosp. | Površ.
  (ha) |
| Gospodarstva z vinogradi | | | | |
| Gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina | | | | |
| — | od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina z ZOP in/ali ZGO |

Stopnja specializacije

< 0,10 ha

...

Št. gosp.

Površ.

(ha)

Št. gosp.

Površ.

(ha)

Gospodarstva z vinogradi

Gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina

—

od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina z ZOP in/ali ZGO

| — | od tega samo ZOP |
| --- | --- |

—

od tega samo ZOP

| — | od tega samo ZGO |
| --- | --- |

—

od tega samo ZGO

| — | od tega ZOP in ZGO |
| --- | --- |

—

od tega ZOP in ZGO

| — | od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina brez ZOP in/ali ZGO |
| --- | --- |

—

od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji vina brez ZOP in/ali ZGO

| — | od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi proizvodnji več vrst vina |
| --- | --- |

—

od tega gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi proizvodnji več vrst vina

Gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi izključno proizvodnji sušenega grozdja

Gospodarstva z drugimi vinogradi

Gospodarstva s površinami z vinsko trto, namenjenimi za več vrst proizvodnje

Preglednica 4:   Glavne sorte vinske trte
   (3)

Razčlenitev podatkov se zagotovi samo, če je skupna površina sorte najmanj 500 ha.

V preglednicah se opredelijo tiste sorte, ki so vključene na seznam glavnih sort in ustreznih površin, sporočenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 555/2008 dne 27. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju (4) (Priloga XIII, preglednica 16).

Starostni razredi, ki se uporabljajo:

| | < 3 leta |
| --- | --- |

< 3 leta

| | 3–9 let |
| --- | --- |

3–9 let

| | 10–29 let |
| --- | --- |

10–29 let

| | ≥ 30 let |
| --- | --- |

≥ 30 let

Glavne vinske sorte grozdja po starostnih razredih

| Sorta vinske trte | < 3 leta | ... |
| --- | --- | --- |
| Št. gosp. | Površ.
  (ha) | Št. gosp. | Površ.
  (ha) |
| Gospodarstva z vinogradi | | | | |
| 1. | od tega rdeče sorte, skupaj |

Sorta vinske trte

< 3 leta

...

Št. gosp.

Površ.

(ha)

Št. gosp.

Površ.

(ha)

Gospodarstva z vinogradi

1.

od tega rdeče sorte, skupaj

| 1.1 | od tega sorta 1 |
| --- | --- |

1.1

od tega sorta 1

| 1.2 | od tega sorta 2 |
| --- | --- |

1.2

od tega sorta 2

| 1.3 | od tega sorta ... |
| --- | --- |

1.3

od tega sorta ...

...

1.N od tega druge mešane rdeče sorte

| 2. | od tega bele sorte, skupaj |
| --- | --- |

2.

od tega bele sorte, skupaj

| 2.1 | od tega sorta 1 |
| --- | --- |

2.1

od tega sorta 1

| 2.2 | od tega sorta 2 |
| --- | --- |

2.2

od tega sorta 2

| 2.3 | od tega sorta ... |
| --- | --- |

2.3

od tega sorta ...

...

2.N od tega druge mešane bele sorte

| 3. | od tega sorte različnih barv, skupaj |
| --- | --- |

3.

od tega sorte različnih barv, skupaj

| 3.1 | od tega sorta 1 |
| --- | --- |

3.1

od tega sorta 1

| 3.2 | od tega sorta 2 |
| --- | --- |

3.2

od tega sorta 2

| 3.3 | od tega sorta ... |
| --- | --- |

3.3

od tega sorta ...

...

3.N od tega druge mešane sorte drugih mešanih barv

| 4. | od tega sorte brez določene barve |
| --- | --- |

4.

od tega sorte brez določene barve

---

(1)  Države članice, katere zadeva regionalna razčlenitev: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI in SK.

(2)  Samo za zadevne države članice.

(3)  Države članice, katere zadeva regionalna razčlenitev: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI in SK.

(4)  UL L 170, 30.6.2008, str. 1.

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/21

---

UREDBA (EU) št. 1338/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207(2) in člena 209(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 31. oktobra 2011 (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je od leta 2007 racionalizirala geografsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, osrednji Aziji in Latinski Ameriki ter z Irakom, Iranom, Jemnom in Južno Afriko v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2). |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je od leta 2007 racionalizirala geografsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, osrednji Aziji in Latinski Ameriki ter z Irakom, Iranom, Jemnom in Južno Afriko v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2).

| (2) | Najpomembnejši in vseobsegajoči cilj Uredbe (ES) št. 1905/2006 je izkoreninjenje revščine z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja. Področje uporabe sodelovanja za geografske programe z državami, ozemlji in regijami v razvoju, vzpostavljenega s to uredbo, je omejeno tudi vsebinsko na financiranje ukrepov, oblikovanih tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč (v nadaljnjem besedilu: merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC). |
| --- | --- |

(2)

Najpomembnejši in vseobsegajoči cilj Uredbe (ES) št. 1905/2006 je izkoreninjenje revščine z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja. Področje uporabe sodelovanja za geografske programe z državami, ozemlji in regijami v razvoju, vzpostavljenega s to uredbo, je omejeno tudi vsebinsko na financiranje ukrepov, oblikovanih tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč (v nadaljnjem besedilu: merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).

| (3) | V interesu Unije je, da še bolj poglobi svoje odnose z zadevnimi državami v razvoju, ki so pomembni dvostranski partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Unija ima strateški interes za spodbujanje različnih povezav s temi državami, zlasti na področjih, kot so gospodarske, trgovinske, akademske, poslovne in znanstvene izmenjave. Zato potrebuje finančni instrument, ki bo zagotovil financiranje takšnih ukrepov, ki po merilih ODA načeloma ne izpolnjujejo pogojev za uradno razvojno pomoč, a so izjemnega pomena za krepitev odnosov ter zagotavljajo pomemben prispevek k napredku in razvoju ustreznih držav v razvoju. |
| --- | --- |

(3)

V interesu Unije je, da še bolj poglobi svoje odnose z zadevnimi državami v razvoju, ki so pomembni dvostranski partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Unija ima strateški interes za spodbujanje različnih povezav s temi državami, zlasti na področjih, kot so gospodarske, trgovinske, akademske, poslovne in znanstvene izmenjave. Zato potrebuje finančni instrument, ki bo zagotovil financiranje takšnih ukrepov, ki po merilih ODA načeloma ne izpolnjujejo pogojev za uradno razvojno pomoč, a so izjemnega pomena za krepitev odnosov ter zagotavljajo pomemben prispevek k napredku in razvoju ustreznih držav v razvoju.

| (4) | Zato so bili v proračunskih postopkih v letih 2007 in 2008 za vzpostavitev takega okrepljenega sodelovanja v skladu s točko (b) člena 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), oblikovani štirje pripravljalni ukrepi: poslovne in znanstvene izmenjave z Indijo, poslovne in znanstvene izmenjave s Kitajsko, sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Aziji in sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki. Na podlagi navedenega člena je treba zakonodajni postopek, ki temelji na pripravljalnih ukrepih, zaključiti pred koncem tretjega proračunskega leta. |
| --- | --- |

(4)

Zato so bili v proračunskih postopkih v letih 2007 in 2008 za vzpostavitev takega okrepljenega sodelovanja v skladu s točko (b) člena 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), oblikovani štirje pripravljalni ukrepi: poslovne in znanstvene izmenjave z Indijo, poslovne in znanstvene izmenjave s Kitajsko, sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Aziji in sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki. Na podlagi navedenega člena je treba zakonodajni postopek, ki temelji na pripravljalnih ukrepih, zaključiti pred koncem tretjega proračunskega leta.

| (5) | Cilji in določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 (4) so primerni za vzpostavitev takšnega okrepljenega sodelovanja z državami, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1905/2006. Zato je treba razširiti geografsko področje uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 in zagotoviti finančna sredstva za sodelovanje s temi državami v razvoju. |
| --- | --- |

(5)

Cilji in določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 (4) so primerni za vzpostavitev takšnega okrepljenega sodelovanja z državami, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1905/2006. Zato je treba razširiti geografsko področje uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 in zagotoviti finančna sredstva za sodelovanje s temi državami v razvoju.

| (6) | Z razširitvijo geografskega področja uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 sodijo zadevne države v razvoju na področje uporabe teh dveh različnih finančnih instrumentov za zunanje ukrepe. Zagotoviti bi bilo treba, da bosta oba instrumenta financiranja ostala strogo ločena. Ukrepi, ki izpolnjujejo merila ODA, se bodo financirali v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006, medtem ko se bo Uredba (ES) št. 1934/2006 uporabljala izključno za ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo teh meril. Zagotoviti je treba tudi, da države, za katere že zdaj velja Uredba (ES) št. 1934/2006, torej industrializirane države ter druge države in ozemlja z visokimi dohodki, z razširitvijo geografskega področja uporabe navedene uredbe ne bodo prikrajšane, predvsem s finančnega vidika. |
| --- | --- |

(6)

Z razširitvijo geografskega področja uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 sodijo zadevne države v razvoju na področje uporabe teh dveh različnih finančnih instrumentov za zunanje ukrepe. Zagotoviti bi bilo treba, da bosta oba instrumenta financiranja ostala strogo ločena. Ukrepi, ki izpolnjujejo merila ODA, se bodo financirali v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006, medtem ko se bo Uredba (ES) št. 1934/2006 uporabljala izključno za ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo teh meril. Zagotoviti je treba tudi, da države, za katere že zdaj velja Uredba (ES) št. 1934/2006, torej industrializirane države ter druge države in ozemlja z visokimi dohodki, z razširitvijo geografskega področja uporabe navedene uredbe ne bodo prikrajšane, predvsem s finančnega vidika.

| (7) | Ker so zaradi gospodarske krize proračuni v celotni Uniji pod izjemnim pritiskom in ker predlagana razširitev zajema države, ki so v nekaterih primerih na enaki ravni konkurenčnosti kot Unija in so dosegle povprečen življenjski standard, podoben tistemu v nekaterih državah članicah, bi morala Unija pri sodelovanju upoštevati prizadevanja držav upravičenk za spoštovanje mednarodnih sporazumov Mednarodne organizacije dela ter za sodelovanje pri splošnih ciljih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(7)

Ker so zaradi gospodarske krize proračuni v celotni Uniji pod izjemnim pritiskom in ker predlagana razširitev zajema države, ki so v nekaterih primerih na enaki ravni konkurenčnosti kot Unija in so dosegle povprečen življenjski standard, podoben tistemu v nekaterih državah članicah, bi morala Unija pri sodelovanju upoštevati prizadevanja držav upravičenk za spoštovanje mednarodnih sporazumov Mednarodne organizacije dela ter za sodelovanje pri splošnih ciljih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov.

| (8) | Pregled izvajanja finančnih instrumentov za zunanje ukrepe je pokazal neskladja pri določbah, ki izključujejo kot neupravičene stroške, povezane z davki, carinami ali drugimi prispevki. Zaradi doslednosti se predlaga, da se te določbe uskladijo z drugimi instrumenti. |
| --- | --- |

(8)

Pregled izvajanja finančnih instrumentov za zunanje ukrepe je pokazal neskladja pri določbah, ki izključujejo kot neupravičene stroške, povezane z davki, carinami ali drugimi prispevki. Zaradi doslednosti se predlaga, da se te določbe uskladijo z drugimi instrumenti.

| (9) | Uredbo (ES) št. 1934/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 1934/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1934/2006

Uredba (ES) št. 1934/2006 se spremeni, kot sledi:

| 1. | naslov uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

naslov uredbe se nadomesti z naslednjim:

| 2. | členi 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 1
  Cilj
  1.   Za namene te uredbe ‚industrializirane države in ozemlja ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom‘ zajemajo države in ozemlja, naštete v Prilogi I k tej uredbi, ‚države v razvoju‘ pa zajemajo države, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), naštete v Prilogi II k tej uredbi. V nadaljnjem besedilu se skupaj imenujejo: partnerske države.
  Financiranje Unije v skladu s to uredbo podpira gospodarsko, finančno, tehnično, kulturno in akademsko sodelovanje s partnerskimi državami na področjih, določenih v členu 4, ki sodijo v njene pristojnosti. Ta uredba je namenjena financiranju ukrepov, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč (v nadaljnjem besedilu: merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).
  2.   Najpomembnejši cilj sodelovanja s partnerskimi državami je predvideti ustrezen odziv na potrebo po krepitvi vezi ter poglobiti medsebojne stike na dvostranski, regionalni ali večstranski osnovi, da bi ustvarili ugodnejše razmere za razvoj odnosov med Unijo in partnerskimi državami v skladu z vodilnimi načeli za zunanje delovanje Unije, kakor je določeno v Pogodbah. Pri tem gre med drugim za spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, ter tudi spodbujanje dostojnega dela, dobrega upravljanja in ohranjanja okolja, z namenom prispevati k napredku in procesu trajnostnega razvoja v partnerskih državah.
  Člen 2
  Področje uporabe
  1.   Sodelovanje je namenjeno povezovanju s partnerskimi državami, da bi okrepili dialog in zbliževanje, si delili in spodbujali podobne politične, gospodarske in institucionalne strukture in vrednote. Unija si prizadeva tudi za poglobljeno sodelovanje in izmenjave z uveljavljenimi oziroma čedalje pomembnejšimi dvostranskimi partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Sodelovanje zajema tudi partnerje, s katerimi ima Unija strateške interese za spodbujanje povezav in svojih vrednot, določenih v Pogodbah.
  2.   Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih in z namenom zagotavljanja skladnosti in učinkovitosti financiranja Unije ter spodbujanja regionalnega sodelovanja pri sprejemanju letnih akcijskih programov iz člena 6 določi, da so do financiranja ukrepov iz te uredbe upravičene tudi države, ki niso naštete v prilogah, če je projekt ali program, ki se bo izvajal, regionalnega ali čezmejnega značaja. To se določi v večletnih programih sodelovanja iz člena 5.
  3.   Komisija spremeni seznama iz prilog I in II v skladu z rednimi pregledi seznama držav v razvoju v okviru OECD/DAC in o tem obvesti Evropski parlament in Svet.
  4.   Kjer je ustrezno, se v zvezi s financiranjem Unije v skladu s to uredbo posebna pozornost nameni spoštovanju poglavitnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (MOD) s strani partnerskih držav in njihovim prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
  5.   V zvezi z državami, naštetimi v Prilogi II k tej uredbi, se strogo spoštuje usklajenost politike z ukrepi, financiranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 in Uredbo (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cen hrane v državah v razvoju (6).
  Člen 3
  Splošna načela
  1.   Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države in skuša z dialogom ter s sodelovanjem spodbujati, razvijati in utrditi zavezanost partnerskih držav tem načelom.
  2.   Pri izvajanju te uredbe se, če je to primerno, uporabi diferenciran pristop za oblikovanje sodelovanja s partnerskimi državami, da se upošteva njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebne interese, strategije in prednostne naloge Unije.
  3.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, morajo biti skladni z njo in zajemati področja sodelovanja, določena predvsem v instrumentih, sporazumih, deklaracijah in akcijskih načrtih, ki so jih skupaj sprejele Unija in partnerske države, kakor tudi področja, povezana s posebnimi interesi in prednostnimi nalogami Unije.
  4.   Unija si pri ukrepih, ki se financirajo v okviru te uredbe, prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjepolitičnega delovanja in drugimi zadevnimi politikami Unije, zlasti z razvojnim sodelovanjem. Ta usklajenost se zagotavlja z oblikovanjem politik, strateškim načrtovanjem ter pripravo in izvajanjem ukrepov.
  5.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, dopolnjujejo in prispevajo dodano vrednost prizadevanjem držav članic in javnih organov Unije na področju trgovinskih odnosov ter kulturnih, akademskih in znanstvenih izmenjav.
  6.   Komisija obvešča Evropski parlament in z njim redno izmenjuje mnenja.
  Člen 4
  Področja sodelovanja
  Financiranje Unije podpira ukrepe sodelovanja v skladu s členom 1 ter je usklajeno s splošnim namenom, področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Financiranje Unije zajema ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo meril ODA in ki lahko vključujejo regionalno razsežnost na naslednjih področjih sodelovanja:






  1. | spodbujanje sodelovanja, partnerstev in skupnih podjetij med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- | --- |

2.

členi 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Cilj

1.   Za namene te uredbe ‚industrializirane države in ozemlja ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom‘ zajemajo države in ozemlja, naštete v Prilogi I k tej uredbi, ‚države v razvoju‘ pa zajemajo države, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), naštete v Prilogi II k tej uredbi. V nadaljnjem besedilu se skupaj imenujejo: partnerske države.

Financiranje Unije v skladu s to uredbo podpira gospodarsko, finančno, tehnično, kulturno in akademsko sodelovanje s partnerskimi državami na področjih, določenih v členu 4, ki sodijo v njene pristojnosti. Ta uredba je namenjena financiranju ukrepov, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč (v nadaljnjem besedilu: merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).

2.   Najpomembnejši cilj sodelovanja s partnerskimi državami je predvideti ustrezen odziv na potrebo po krepitvi vezi ter poglobiti medsebojne stike na dvostranski, regionalni ali večstranski osnovi, da bi ustvarili ugodnejše razmere za razvoj odnosov med Unijo in partnerskimi državami v skladu z vodilnimi načeli za zunanje delovanje Unije, kakor je določeno v Pogodbah. Pri tem gre med drugim za spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, ter tudi spodbujanje dostojnega dela, dobrega upravljanja in ohranjanja okolja, z namenom prispevati k napredku in procesu trajnostnega razvoja v partnerskih državah.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Sodelovanje je namenjeno povezovanju s partnerskimi državami, da bi okrepili dialog in zbliževanje, si delili in spodbujali podobne politične, gospodarske in institucionalne strukture in vrednote. Unija si prizadeva tudi za poglobljeno sodelovanje in izmenjave z uveljavljenimi oziroma čedalje pomembnejšimi dvostranskimi partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Sodelovanje zajema tudi partnerje, s katerimi ima Unija strateške interese za spodbujanje povezav in svojih vrednot, določenih v Pogodbah.

2.   Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih in z namenom zagotavljanja skladnosti in učinkovitosti financiranja Unije ter spodbujanja regionalnega sodelovanja pri sprejemanju letnih akcijskih programov iz člena 6 določi, da so do financiranja ukrepov iz te uredbe upravičene tudi države, ki niso naštete v prilogah, če je projekt ali program, ki se bo izvajal, regionalnega ali čezmejnega značaja. To se določi v večletnih programih sodelovanja iz člena 5.

3.   Komisija spremeni seznama iz prilog I in II v skladu z rednimi pregledi seznama držav v razvoju v okviru OECD/DAC in o tem obvesti Evropski parlament in Svet.

4.   Kjer je ustrezno, se v zvezi s financiranjem Unije v skladu s to uredbo posebna pozornost nameni spoštovanju poglavitnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (MOD) s strani partnerskih držav in njihovim prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

5.   V zvezi z državami, naštetimi v Prilogi II k tej uredbi, se strogo spoštuje usklajenost politike z ukrepi, financiranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 in Uredbo (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cen hrane v državah v razvoju (6).

Člen 3

Splošna načela

1.   Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države in skuša z dialogom ter s sodelovanjem spodbujati, razvijati in utrditi zavezanost partnerskih držav tem načelom.

2.   Pri izvajanju te uredbe se, če je to primerno, uporabi diferenciran pristop za oblikovanje sodelovanja s partnerskimi državami, da se upošteva njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebne interese, strategije in prednostne naloge Unije.

3.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, morajo biti skladni z njo in zajemati področja sodelovanja, določena predvsem v instrumentih, sporazumih, deklaracijah in akcijskih načrtih, ki so jih skupaj sprejele Unija in partnerske države, kakor tudi področja, povezana s posebnimi interesi in prednostnimi nalogami Unije.

4.   Unija si pri ukrepih, ki se financirajo v okviru te uredbe, prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjepolitičnega delovanja in drugimi zadevnimi politikami Unije, zlasti z razvojnim sodelovanjem. Ta usklajenost se zagotavlja z oblikovanjem politik, strateškim načrtovanjem ter pripravo in izvajanjem ukrepov.

5.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, dopolnjujejo in prispevajo dodano vrednost prizadevanjem držav članic in javnih organov Unije na področju trgovinskih odnosov ter kulturnih, akademskih in znanstvenih izmenjav.

6.   Komisija obvešča Evropski parlament in z njim redno izmenjuje mnenja.

Člen 4

Področja sodelovanja

Financiranje Unije podpira ukrepe sodelovanja v skladu s členom 1 ter je usklajeno s splošnim namenom, področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Financiranje Unije zajema ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo meril ODA in ki lahko vključujejo regionalno razsežnost na naslednjih področjih sodelovanja:

1.

spodbujanje sodelovanja, partnerstev in skupnih podjetij med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah;

| 2. | pospeševanje dvostranske trgovine, investicijskih tokov in gospodarskih partnerstev s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

2.

pospeševanje dvostranske trgovine, investicijskih tokov in gospodarskih partnerstev s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih;

| 3. | spodbujanje dialoga med političnimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi akterji ter drugimi nevladnimi organizacijami v ustreznih sektorjih v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- |

3.

spodbujanje dialoga med političnimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi akterji ter drugimi nevladnimi organizacijami v ustreznih sektorjih v Uniji in partnerskih državah;

| 4. | spodbujanje neposrednih povezav med posamezniki, programov izobraževanja in usposabljanja ter intelektualnih izmenjav, kakor tudi krepitev medsebojnega razumevanja med kulturami, zlasti na ravni družine, vključno z ukrepi za zagotavljanje in povečanje sodelovanja Unije v programu Erasmus Mundus ter udeležbe na evropskih izobraževalnih sejmih; |
| --- | --- |

4.

spodbujanje neposrednih povezav med posamezniki, programov izobraževanja in usposabljanja ter intelektualnih izmenjav, kakor tudi krepitev medsebojnega razumevanja med kulturami, zlasti na ravni družine, vključno z ukrepi za zagotavljanje in povečanje sodelovanja Unije v programu Erasmus Mundus ter udeležbe na evropskih izobraževalnih sejmih;

| 5. | spodbujanje projektov sodelovanja na področjih, kot so raziskave, znanost in tehnologija, šport in kultura, energija (zlasti iz obnovljivih virov), promet, okoljska vprašanja (vključno s podnebnimi spremembami), carina, finance, pravna vprašanja in vprašanja človekovih pravic, ter v preostalih zadevah, ki so v skupnem interesu Unije in partnerskih držav; |
| --- | --- |

5.

spodbujanje projektov sodelovanja na področjih, kot so raziskave, znanost in tehnologija, šport in kultura, energija (zlasti iz obnovljivih virov), promet, okoljska vprašanja (vključno s podnebnimi spremembami), carina, finance, pravna vprašanja in vprašanja človekovih pravic, ter v preostalih zadevah, ki so v skupnem interesu Unije in partnerskih držav;

| 6. | izboljšanje ozaveščenosti o Uniji, njenega razumevanja ter njene prepoznavnosti v partnerskih državah; |
| --- | --- |

6.

izboljšanje ozaveščenosti o Uniji, njenega razumevanja ter njene prepoznavnosti v partnerskih državah;

| 7. | podpora posebnim pobudam, vključno z raziskovalnim delom, študijami, pilotnimi programi ali skupnimi projekti, namenjenimi učinkovitemu in prožnemu odzivanju na cilje sodelovanja, ki izhajajo iz razvojnega procesa dvostranskih odnosov Unije s partnerskimi državami oziroma ki so namenjeni spodbujanju nadaljnjega poglabljanja in razširitve odnosov s temi državami. |
| --- | --- |

7.

podpora posebnim pobudam, vključno z raziskovalnim delom, študijami, pilotnimi programi ali skupnimi projekti, namenjenimi učinkovitemu in prožnemu odzivanju na cilje sodelovanja, ki izhajajo iz razvojnega procesa dvostranskih odnosov Unije s partnerskimi državami oziroma ki so namenjeni spodbujanju nadaljnjega poglabljanja in razširitve odnosov s temi državami.

| 3. | odstavek 2 člena 5 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Večletni programi sodelovanja zajemajo obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe. V njih se določijo posebni interesi in posebne prednostne naloge Unije, splošni cilji ter pričakovani rezultati. Zlasti v zvezi s programom Erasmus Mundus si je treba v programih prizadevati za čim bolj uravnoteženo geografsko zastopanost. Prav tako se določijo izbrana področja, ki naj bi jih Unija financirala, ter se navedejo okvirna finančna sredstva iz skladov, in sicer skupna sredstva ter sredstva glede na posamezno prednostno področje in na partnersko državo ali skupino partnerskih držav v zadevnem obdobju. Če je to primerno, se lahko dodelijo v obliki razpona. Večletni programi sodelovanja so po potrebi predmet vmesnih ali priložnostnih pregledov.“; |
| --- | --- |

3.

odstavek 2 člena 5 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Večletni programi sodelovanja zajemajo obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe. V njih se določijo posebni interesi in posebne prednostne naloge Unije, splošni cilji ter pričakovani rezultati. Zlasti v zvezi s programom Erasmus Mundus si je treba v programih prizadevati za čim bolj uravnoteženo geografsko zastopanost. Prav tako se določijo izbrana področja, ki naj bi jih Unija financirala, ter se navedejo okvirna finančna sredstva iz skladov, in sicer skupna sredstva ter sredstva glede na posamezno prednostno področje in na partnersko državo ali skupino partnerskih držav v zadevnem obdobju. Če je to primerno, se lahko dodelijo v obliki razpona. Večletni programi sodelovanja so po potrebi predmet vmesnih ali priložnostnih pregledov.“;

| 4. | doda se naslednji člen:
  „Člen 5a
  Strateški interesi Unije, njeni splošni cilji, prednostna področja financiranja in pričakovani rezultati sodelovanja s partnerskimi državami iz Priloge II
  Večletni programi sodelovanja iz člena 5 s partnerskimi državami iz Priloge II temeljijo na naslednjih splošnih ciljih, prednostnih področjih in pričakovanih rezultatih, kot sledi:






  1. | Javna diplomacija in ozaveščanje s ciljem:






  — | spodbujati široko poznavanje in prepoznavnost Unije, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

doda se naslednji člen:

„Člen 5a

Strateški interesi Unije, njeni splošni cilji, prednostna področja financiranja in pričakovani rezultati sodelovanja s partnerskimi državami iz Priloge II

Večletni programi sodelovanja iz člena 5 s partnerskimi državami iz Priloge II temeljijo na naslednjih splošnih ciljih, prednostnih področjih in pričakovanih rezultatih, kot sledi:

1.

Javna diplomacija in ozaveščanje s ciljem:

—

spodbujati široko poznavanje in prepoznavnost Unije,

| — | razširjati stališča Unije o pomembnih vprašanjih politike ter vrednote demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, za katere se zavzema Unija, |
| --- | --- |

—

razširjati stališča Unije o pomembnih vprašanjih politike ter vrednote demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, za katere se zavzema Unija,

| — | spodbujati razmišljanje in razpravljanje o Uniji in njenih politikah ter o odnosih Unije s partnerskimi državami iz Priloge II, |
| --- | --- |

—

spodbujati razmišljanje in razpravljanje o Uniji in njenih politikah ter o odnosih Unije s partnerskimi državami iz Priloge II,

| — | razvijati nove pristope, s katerimi bi spodbujali pozitivne, učinkovite odnose z državami, ki slabo poznajo Unijo ali ne vedo nič o njej. |
| --- | --- |

—

razvijati nove pristope, s katerimi bi spodbujali pozitivne, učinkovite odnose z državami, ki slabo poznajo Unijo ali ne vedo nič o njej.

Dejavnosti za uresničevanje teh ciljev bi morale izboljšati pojmovanje Unije in okrepiti medsebojno razumevanje Unije in partnerskih držav iz Priloge II, kar bi pozitivno vplivalo na gospodarske in politične odnose med Unijo in njenimi partnerji.

| 2. | Gospodarsko partnerstvo in poslovno sodelovanje s ciljem:






  — | pospeševati dostop družb iz Unije na trg, zlasti s podpornimi programi (tudi z ustrezno zakonodajno podporo v zvezi s trgovinskimi ovirami), oblikovanimi na podlagi že uveljavljenih programov poslovnega sodelovanja. |
| --- | --- | --- |

2.

Gospodarsko partnerstvo in poslovno sodelovanje s ciljem:

—

pospeševati dostop družb iz Unije na trg, zlasti s podpornimi programi (tudi z ustrezno zakonodajno podporo v zvezi s trgovinskimi ovirami), oblikovanimi na podlagi že uveljavljenih programov poslovnega sodelovanja.

Ti programi bi morali, kadar je to mogoče, dopolnjevati obstoječe podporne ukrepe. Ti programi bi morali ustvarjati konkretne možnosti za boljše poslovno in znanstveno sodelovanje, večje prihodke in naložbe na ciljnih področjih ter močnejše trgovinske tokove s partnerskimi državami iz Priloge II.

Ta prizadevanja ustrezajo širši strategiji Komisije za razvoj konkurenčnosti Unije na svetovnih trgih in drugim politikam Unije do določenih regij in držav ter jih dopolnjujejo.

Sredstva so usmerjena v države, v katerih lahko posredovanja povečajo sodelovanje družb iz Unije. Veliko pozornosti se namenja malim in srednjim podjetjem iz Unije, ki se želijo vključiti na azijski, latinsko-ameriški, bližnjevzhodni in južnoafriški trg. Sredstva so po potrebi usmerjena na države, ki spoštujejo poglavitne delovne standarde MOD in prispevajo k svetovnim prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

| 3. | Neposredne medčloveške povezave s ciljem:






  — | podpirati visoko-kakovostna partnerstva med visokošolskimi ustanovami v Uniji in tretjih državah, ki bi bila podlaga za strukturirano sodelovanje, izmenjave in mobilnost na vseh ravneh visokošolskega izobraževanja (Akcija 2 – SKLOP 2: partnerstva z državami in ozemlji, ki jih pokriva instrument za industrijsko razvite države) v okviru akcije 2 programa Erasmus Mundus II, |
| --- | --- | --- |

3.

Neposredne medčloveške povezave s ciljem:

—

podpirati visoko-kakovostna partnerstva med visokošolskimi ustanovami v Uniji in tretjih državah, ki bi bila podlaga za strukturirano sodelovanje, izmenjave in mobilnost na vseh ravneh visokošolskega izobraževanja (Akcija 2 – SKLOP 2: partnerstva z državami in ozemlji, ki jih pokriva instrument za industrijsko razvite države) v okviru akcije 2 programa Erasmus Mundus II,

| — | dopolniti štipendije v okviru akcije 2 programa Erasmus Mundus, ki se financirajo prek instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (Akcija 2 – SKLOP 1: partnerstva z državami, ki jih pokrivajo Evropski instrument sosedstva in partnerstva, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropski razvojni sklad in instrument za predpristopno pomoč (nekdanje področje zunanjega sodelovanja)), in sicer s spodbujanjem mobilnosti študentov in profesorjev iz Unije v tretje države, |
| --- | --- |

—

dopolniti štipendije v okviru akcije 2 programa Erasmus Mundus, ki se financirajo prek instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (Akcija 2 – SKLOP 1: partnerstva z državami, ki jih pokrivajo Evropski instrument sosedstva in partnerstva, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropski razvojni sklad in instrument za predpristopno pomoč (nekdanje področje zunanjega sodelovanja)), in sicer s spodbujanjem mobilnosti študentov in profesorjev iz Unije v tretje države,

| — | spodbujati – skupaj s civilno družbo v vseh njenih pomenih – boljše poznavanje Unije kot takšne ter njenih stališč glede svetovnih vprašanj in boljše razumevanje gospodarskih, družbenih in političnih procesov povezovanja, in tako dopolnjevati formalne odnose Unije z vladami, |
| --- | --- |

—

spodbujati – skupaj s civilno družbo v vseh njenih pomenih – boljše poznavanje Unije kot takšne ter njenih stališč glede svetovnih vprašanj in boljše razumevanje gospodarskih, družbenih in političnih procesov povezovanja, in tako dopolnjevati formalne odnose Unije z vladami,

| — | spodbujati sodelovanje, partnerstva in skupne projekte med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah. |
| --- | --- |

—

spodbujati sodelovanje, partnerstva in skupne projekte med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah.

S temi dejavnostmi bi morale biti skupne koristi sodelovanja na področju izobraževanja, kulture in civilne družbe laže dosegljive. To bo mogoče doseči z izboljšanjem kakovosti ponujenega izobraževanja in obvladovanjem skupnih izzivov razvijajočih se družb, temelječih na znanju. Opravljene dejavnosti bi morale dodati vrednost medsebojnemu bogatenju z idejami, znanjem, raziskovalnimi in tehnološkimi rezultati, pridobljenimi v izmenjavah akademikov in strokovnjakov, zlasti s partnerskimi državami, katerih visokošolski sistemi so primerljivi s sistemi v Uniji.“;

| 5. | odstavek 1 člena 6 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija sprejme letne akcijske programe na podlagi večletnih programov sodelovanja iz člena 5 in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- |

5.

odstavek 1 člena 6 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija sprejme letne akcijske programe na podlagi večletnih programov sodelovanja iz člena 5 in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| 6. | člen 7 se spremeni, kot sledi:






  (a) | prvi odstavek postane odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 7 se spremeni, kot sledi:

(a)

prvi odstavek postane odstavek 1;

| (b) | točki (e) in (f) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:






  „(e) | skupni organi, ki jih ustanovijo partnerske države in regije ter Unija; |
| --- | --- | --- |

(b)

točki (e) in (f) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:

„(e)

skupni organi, ki jih ustanovijo partnerske države in regije ter Unija;

| (f) | institucije in organi Unije, v kolikor izvajajo podporne ukrepe iz člena 9;“; |
| --- | --- |

(f)

institucije in organi Unije, v kolikor izvajajo podporne ukrepe iz člena 9;“;

| (c) | dodata se naslednja odstavka:
  „2.   Ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (7), Uredbe (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (8), Uredbe (ES) št. 1905/2006, ki so upravičeni do financiranja v skladu z navedenimi uredbami, se ne financirajo v okviru te uredbe.
  3.   Finančna sredstva Unije v skladu s to uredbo se ne uporabljajo za financiranje nakupa orožja ali streliva ter vojaških ali obrambnih operacij. |
| --- | --- |

(c)

dodata se naslednja odstavka:

„2.   Ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (7), Uredbe (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (8), Uredbe (ES) št. 1905/2006, ki so upravičeni do financiranja v skladu z navedenimi uredbami, se ne financirajo v okviru te uredbe.

3.   Finančna sredstva Unije v skladu s to uredbo se ne uporabljajo za financiranje nakupa orožja ali streliva ter vojaških ali obrambnih operacij.

| 7. | odstavek 3 člena 8 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Financiranje Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v partnerskih državah.“; |
| --- | --- |

7.

odstavek 3 člena 8 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Financiranje Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v partnerskih državah.“;

| 8. | člen 9 se spremeni, kot sledi:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Financiranje Unije lahko pokriva odhodke, povezane s pripravo, spremljanjem, nadzorom, revizijo in ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe in uresničevanje njenih ciljev, kot tudi za vse druge odhodke za upravno ali tehnično pomoč, ki jih utegne imeti Komisija, vključno z njenimi delegacijami v partnerskih državah, pri upravljanju ukrepov, financiranih v okviru te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

8.

člen 9 se spremeni, kot sledi:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Financiranje Unije lahko pokriva odhodke, povezane s pripravo, spremljanjem, nadzorom, revizijo in ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe in uresničevanje njenih ciljev, kot tudi za vse druge odhodke za upravno ali tehnično pomoč, ki jih utegne imeti Komisija, vključno z njenimi delegacijami v partnerskih državah, pri upravljanju ukrepov, financiranih v okviru te uredbe.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija sprejme podporne ukrepe, ki niso zajeti v večletnih programih sodelovanja, in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija sprejme podporne ukrepe, ki niso zajeti v večletnih programih sodelovanja, in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| 9. | člen 12 se spremeni, kot sledi:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Zaščita finančnih interesov Unije“; |
| --- | --- | --- |

9.

člen 12 se spremeni, kot sledi:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zaščita finančnih interesov Unije“;

| (b) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Vsakršen sporazum, ki izhaja iz te uredbe, vsebuje določbe, ki v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11), zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti v zvezi z nepravilnostmi, goljufijami, podkupovanjem in drugimi nezakonitimi dejavnostmi.
  2.   Sporazumi izrecno predvidevajo pravico Komisije in Računskega sodišča do izvajanja revizij, vključno z revizijami dokumentov ali revizijami na kraju samem pri vseh izvajalcih ali podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. Komisijo tudi izrecno pooblaščajo za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96. |
| --- | --- |

(b)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Vsakršen sporazum, ki izhaja iz te uredbe, vsebuje določbe, ki v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11), zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti v zvezi z nepravilnostmi, goljufijami, podkupovanjem in drugimi nezakonitimi dejavnostmi.

2.   Sporazumi izrecno predvidevajo pravico Komisije in Računskega sodišča do izvajanja revizij, vključno z revizijami dokumentov ali revizijami na kraju samem pri vseh izvajalcih ali podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. Komisijo tudi izrecno pooblaščajo za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96.

| 10. | člena 13 in 14 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 13
  Ocenjevanje
  1.   Komisija redno ocenjuje ukrepe in programe, financirane v okviru te uredbe, po potrebi ali na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta z neodvisnimi zunanjimi ocenjevalnimi poročili, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi lahko oblikovala priporočila z namenom izboljšanja prihodnjih operacij. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.
  2.   Ocenjevalna poročila iz odstavka 1 Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.
  3.   Komisija v fazo ocenjevanja sodelovanja Unije, predvidenega s to uredbo, vključi ustrezne interesne skupine, tudi nedržavne akterje.
  Člen 14
  Letno poročilo
  Komisija preuči napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno letno poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo navaja rezultate izvrševanja proračuna ter predstavi vse financirane ukrepe in programe ter, kolikor je le mogoče, opiše tudi učinke in vplive ukrepov ter programov sodelovanja.“; |
| --- | --- |

10.

člena 13 in 14 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 13

Ocenjevanje

1.   Komisija redno ocenjuje ukrepe in programe, financirane v okviru te uredbe, po potrebi ali na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta z neodvisnimi zunanjimi ocenjevalnimi poročili, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi lahko oblikovala priporočila z namenom izboljšanja prihodnjih operacij. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.

2.   Ocenjevalna poročila iz odstavka 1 Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija v fazo ocenjevanja sodelovanja Unije, predvidenega s to uredbo, vključi ustrezne interesne skupine, tudi nedržavne akterje.

Člen 14

Letno poročilo

Komisija preuči napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno letno poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo navaja rezultate izvrševanja proračuna ter predstavi vse financirane ukrepe in programe ter, kolikor je le mogoče, opiše tudi učinke in vplive ukrepov ter programov sodelovanja.“;

| 11. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16
  Finančne določbe
  Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe za obdobje od leta 2007 do 2013 je 172 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi I, in 176 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi II. Proračunski organ odobri letna sredstva v mejah finančnega okvira.“; |
| --- | --- |

11.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Finančne določbe

Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe za obdobje od leta 2007 do 2013 je 172 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi I, in 176 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi II. Proračunski organ odobri letna sredstva v mejah finančnega okvira.“;

| 12. | naslov Priloge se nadomesti z naslednjim:

  Seznam industrializiranih držav in ozemelj ter drugih držav in ozemelj z visokim dohodkom, ki jih zajema ta uredba“; |
| --- | --- |

12.

naslov Priloge se nadomesti z naslednjim:

Seznam industrializiranih držav in ozemelj ter drugih držav in ozemelj z visokim dohodkom, ki jih zajema ta uredba“;

| 13. | dodata se novi prilogi II in III, katerih besedili sta navedeni v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

13.

dodata se novi prilogi II in III, katerih besedili sta navedeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2010 (UL C 7 E, 12.1.2011, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 (še ni objavljena v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2011.

1

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

5

(6)  UL L 354, 31.12.2008, str. 62.“;

6

(7)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

7

(8)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.“;

8

(9)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

9

(10)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

10

(11)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.“;

11

---

PRILOGA

PRILOGA II

Seznam držav v razvoju, ki jih zajema ta uredba

Latinska Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivija |
| --- | --- |

2.

Bolivija

| 3. | Brazilija |
| --- | --- |

3.

Brazilija

| 4. | Čile |
| --- | --- |

4.

Čile

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvador |
| --- | --- |

8.

Ekvador

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehika |
| --- | --- |

12.

Mehika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaj |
| --- | --- |

15.

Paragvaj

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaj |
| --- | --- |

17.

Urugvaj

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Azija

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladeš |
| --- | --- |

20.

Bangladeš

| 21. | Butan |
| --- | --- |

21.

Butan

| 22. | Burma/Mjanmar |
| --- | --- |

22.

Burma/Mjanmar

| 23. | Kambodža |
| --- | --- |

23.

Kambodža

| 24. | Kitajska |
| --- | --- |

24.

Kitajska

| 25. | Indija |
| --- | --- |

25.

Indija

| 26. | Indonezija |
| --- | --- |

26.

Indonezija

| 27. | Demokratična ljudska republika Koreja |
| --- | --- |

27.

Demokratična ljudska republika Koreja

| 28. | Laos |
| --- | --- |

28.

Laos

| 29. | Malezija |
| --- | --- |

29.

Malezija

| 30. | Maldivi |
| --- | --- |

30.

Maldivi

| 31. | Mongolija |
| --- | --- |

31.

Mongolija

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipini |
| --- | --- |

34.

Filipini

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Tajska |
| --- | --- |

36.

Tajska

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Osrednja Azija

| 38. | Kazahstan |
| --- | --- |

38.

Kazahstan

| 39. | Kirgiška republika |
| --- | --- |

39.

Kirgiška republika

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Bližnji vzhod

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Jemen |
| --- | --- |

45.

Jemen

Južna Afrika

| 46. | Južna Afrika. |
| --- | --- |

46.

Južna Afrika.

PRILOGA III

Finančna sredstva iz skladov za sodelovanje z državami iz Priloge II

V razpredelnici je prikazana razporeditev sredstev po prednostnih področjih za sodelovanje z državami partnericami iz Priloge II za obdobje 2011–2013

| Prednostno področje | |
| --- | --- |
| Javna diplomacija in ozaveščanje | najmanj 5 % |
| Spodbujanje gospodarskega partnerstva in poslovnega sodelovanja | najmanj 50 % |
| Neposredne medčloveške povezave | najmanj 20 % |
| Nedodeljena rezerva in upravni stroški | največ 10 % |

Prednostno področje

Javna diplomacija in ozaveščanje

najmanj 5 %

Spodbujanje gospodarskega partnerstva in poslovnega sodelovanja

najmanj 50 %

Neposredne medčloveške povezave

najmanj 20 %

Nedodeljena rezerva in upravni stroški

največ 10 %

---

IZJAVA KOMISIJE O ČLENU 16

Uredba obravnava vprašanje podpore vrsti specifičnih dejavnosti neuradne razvojne pomoči v državah, za katere se uporablja instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (Uredba (ES) št. 1905/2006 o instrumentu za razvojno sodelovanje). Uredba naj bi bila enkratna rešitev tega vprašanja.

Komisija ponovno potrjuje, da je izkoreninjenje revščine, vključno z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja, glavni cilj njenega razvojnega sodelovanja in zato ostaja prednostna naloga.

Opozarja, da bo referenčni finančni znesek, določen v členu 16, za države, naštete v Prilogi II, realiziran z uporabo namenskih proračunskih vrstic, namenjenih dejavnostim, ki niso povezane z uradno razvojno pomočjo.

Komisija poleg tega potrjuje, da namerava spoštovati referenčni finančni znesek, določen v členu 38 instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (Uredba (ES) št. 1905/2006) za obdobje 2007–2013, ter določbe iste uredbe v zvezi z izpolnjevanjem meril za uradno razvojno pomoč. Opozarja, da bo ta referenčni znesek na podlagi njenega trenutnega finančnega načrtovanja presežen leta 2013.

Komisija namerava v tem smislu predstaviti predloge proračunov, ki zagotavljajo napredek pri razvojni pomoči za Azijo in Latinsko Ameriko v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 o instrumentu za razvojno sodelovanje v obdobju do leta 2013 in pri tem ne vplivajo na sedanje predvidene zneske za uradno razvojno pomoč v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje in proračuna EU na splošno.

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI DELEGIRANIH AKTOV V PRIHODNJEM VEČLETNEM FINANČNEM OKVIRU ZA OBDOBJE 2014–2020

Evropski parlament in Svet sta seznanjena s sporočilom Komisije Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM (2011) 500) (1), zlasti v zvezi s predlagano uporabo delegiranih aktov v prihodnjih zunanjih finančnih instrumentih, in pričakujeta zakonodajne predloge, ki jih bosta ustrezno preučila.

---

(1)  Komisija v svojem sporočilu Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011) 500) izjavlja, da:

„Poleg tega bo prihodnja pravna podlaga za različne instrumente predlagala obsežno uporabo delegiranih aktov, kar bo omogočilo večjo prožnosti pri upravljanju politik v obdobju financiranja, a bo pri tem upoštevala posebne pravice obeh vej zakonodajne oblasti.“

in:

„Ugotovljeno je bilo, da je treba izboljšati demokratično presojo zunanje pomoči. To se lahko doseže z uporabo delegiranih aktov skladno s členom 290 Pogodbe za nekatere vidike programov, s čimer bi bili sozakonodajalcema zagotovljeni enaki pogoji, načrtovanje pa bi bilo prožnejše. Predlaga se, naj se presoja evropskega razvojnega sklada uskladi z instrumentom za razvojno sodelovanje, vendar naj se upoštevajo posebnosti tega instrumenta.“

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/30

---

UREDBA (EU) št. 1339/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 31. oktobra 2011 (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Okvir vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Okvir vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (2) | Pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami in drugimi prispevki, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenijo ustrezne določbe navedene uredbe, da bi se uskladila z ostalimi instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami in drugimi prispevki, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenijo ustrezne določbe navedene uredbe, da bi se uskladila z ostalimi instrumenti.

| (3) | V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenega cilja. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenega cilja.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 25(2) v Uredbi (ES) št. 1905/2006 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2010 (UL C 7 E, 12.1.2011, str. 11). Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2011.

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

2

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 81, 22.3.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

7

(8)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

8

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI DELEGIRANIH AKTOV V PRIHODNJEM VEČLETNEM FINANČNEM OKVIRU ZA OBDOBJE 2014–2020

Evropski parlament in Svet sta seznanjena s sporočilom Komisije z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011) 500 (1)), zlasti v zvezi s predlagano uporabo delegiranih aktov v prihodnjih zunanjih finančnih instrumentih, in pričakujeta zakonodajne predloge, ki jih bosta ustrezno preučila.

---

(1)  Komisija v svojem sporočilu Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011) 500) izjavlja, da:

„Poleg tega bo prihodnja pravna podlaga za različne instrumente predlagala obsežno uporabo delegiranih aktov, kar bo omogočilo večjo prožnost pri upravljanju politik v obdobju financiranja, a bo pri tem upoštevala posebne pravice obeh vej zakonodajne oblasti.“

in

„Ugotovljeno je bilo, da je treba izboljšati demokratično presojo zunanje pomoči. To se lahko doseže z uporabo delegiranih aktov skladno s členom 290 Pogodbe za nekatere vidike programov, s čimer bi bili sozakonodajalcema zagotovljeni enaki pogoji, načrtovanje pa bi bilo prožnejše. Predlaga se, naj se presoja evropskega razvojnega sklada uskladi z instrumentom za razvojno sodelovanje, vendar naj se upoštevajo posebnosti tega instrumenta.“

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/32

---

UREDBA (EU) št. 1340/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 209(1) in člena 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 31. oktobra 2011 (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Okvir vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8). |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Okvir vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8).

| (2) | Pri izvajanju navedenih uredb so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami in drugimi prispevki, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenijo ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1889/2006, da bi se uskladila z drugimi instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju navedenih uredb so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami in drugimi prispevki, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenijo ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1889/2006, da bi se uskladila z drugimi instrumenti.

| (3) | V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenega cilja. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenega cilja.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1889/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1889/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 13(6) v Uredbi (ES) št. 1889/2006 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, dne 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2010 (UL C 7 E, 12.1.2011, str. 14). Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2011.

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

2

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 81, 22.3.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

7

(8)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

8

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI DELEGIRANIH AKTOV V PRIHODNJEM VEČLETNEM FINANČNEM OKVIRU ZA OBDOBJE 2014–2020

Evropski parlament in Svet sta seznanjena s sporočilom Komisije „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011) 500 (1)), zlasti v zvezi s predlagano uporabo delegiranih aktov v prihodnjih zunanjih finančnih instrumentih, in pričakujeta zakonodajne predloge, ki jih bosta ustrezno preučila.

---

(1)  Komisija v svojem sporočilu Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011) 500) izjavlja, da:

„Poleg tega bo prihodnja pravna podlaga za različne instrumente predlagala obsežno uporabo delegiranih aktov, kar bo omogočilo večjo prožnosti pri upravljanju politik v obdobju financiranja, a bo pri tem upoštevala posebne pravice obeh vej zakonodajne oblasti.“

in

„Ugotovljeno je bilo, da je treba izboljšati demokratično presojo zunanje pomoči. To se lahko doseže z uporabo delegiranih aktov skladno s členom 290 Pogodbe za nekatere vidike programov, s čimer bi bili sozakonodajalcema zagotovljeni enaki pogoji, načrtovanje pa bi bilo prožnejše. Predlaga se, naj se presoja evropskega razvojnega sklada uskladi z instrumentom za razvojno sodelovanje, vendar naj se upoštevajo posebnosti tega instrumenta.“

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/34

---

UREDBA (EU) št. 1341/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 31. oktobra 2011 (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj razvojne politike Unije je zmanjšanje in, dolgoročno, izkoreninjenje revščine. |
| --- | --- |

(1)

Cilj razvojne politike Unije je zmanjšanje in, dolgoročno, izkoreninjenje revščine.

| (2) | Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana, da trgovino vključi v razvojne strategije ter da podpira mednarodno trgovino z namenom pospeševanja razvoja ter zmanjševanja in, dolgoročno, izkoreninjenja revščine po vsem svetu. |
| --- | --- |

(2)

Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana, da trgovino vključi v razvojne strategije ter da podpira mednarodno trgovino z namenom pospeševanja razvoja ter zmanjševanja in, dolgoročno, izkoreninjenja revščine po vsem svetu.

| (3) | Unija skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) podpira pri njihovih prizadevanjih za zmanjševanje revščine ter trajnostni gospodarski in socialni razvoj, priznava pa tudi velik pomen njihovih sektorjev osnovnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Unija skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) podpira pri njihovih prizadevanjih za zmanjševanje revščine ter trajnostni gospodarski in socialni razvoj, priznava pa tudi velik pomen njihovih sektorjev osnovnih proizvodov.

| (4) | Unija je zavezana, da za zagotavljanje trajnostnega razvoja podpira tekoče in postopno vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Države AKP, ki so glavne izvoznice banan, bi lahko naletele na težave glede na spremembe v trgovinskih ureditvah, zlasti liberalizacije tarife za državo z največjimi ugodnostmi (MFN), v okviru STO ter dvostranskih in regionalnih sporazumov, sklenjenih ali v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike. Zato bi bilo treba Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) dodati program spremljevalnih ukrepov glede banan iz držav AKP (v nadaljnjem besedilu: program). |
| --- | --- |

(4)

Unija je zavezana, da za zagotavljanje trajnostnega razvoja podpira tekoče in postopno vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Države AKP, ki so glavne izvoznice banan, bi lahko naletele na težave glede na spremembe v trgovinskih ureditvah, zlasti liberalizacije tarife za državo z največjimi ugodnostmi (MFN), v okviru STO ter dvostranskih in regionalnih sporazumov, sklenjenih ali v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike. Zato bi bilo treba Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) dodati program spremljevalnih ukrepov glede banan iz držav AKP (v nadaljnjem besedilu: program).

| (5) | Cilj ukrepov finančne pomoči, ki jih je treba sprejeti v okviru programa, bi moral biti izboljšanje življenjskih standardov in življenjskih razmer ljudi na območjih, kjer se pridelujejo banane in kjer ljudje živijo od verige ustvarjanja vrednosti v sektorju banan, zlasti malih kmetov in malih subjektov, kakor tudi zagotavljanje spoštovanja delovnih standardov in standardov za varnost in zdravje pri delu ter okoljskih standardov, zlasti tistih glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom. Ukrepi bi morali zato podpirati prilagajanje, po potrebi pa tudi vključevati reorganizacijo območij, ki so odvisna od izvoza banan v Evropsko unijo, s sektorjem prilagojeno proračunsko podporo ali s specifičnimi intervencijami glede na projekte. Ukrepi bi morali upoštevati pričakovani razvoj sektorja izvoza banan in biti usmerjeni v zagotavljanje politik socialne prožnosti, gospodarske diverzifikacije ali naložb za izboljšanje konkurenčnosti, kjer je to ustrezno, hkrati pa upoštevati rezultate in izkušnje, pridobljene s posebnim sistemom pomoči (SSA) za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, vzpostavljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2686/94 (3), ter s posebnim okvirom pomoči (SFA) za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, vzpostavljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 856/1999 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1609/1999 (5). Unija priznava pomen spodbujanja pravičnejše porazdelitve dohodkov od banan. |
| --- | --- |

(5)

Cilj ukrepov finančne pomoči, ki jih je treba sprejeti v okviru programa, bi moral biti izboljšanje življenjskih standardov in življenjskih razmer ljudi na območjih, kjer se pridelujejo banane in kjer ljudje živijo od verige ustvarjanja vrednosti v sektorju banan, zlasti malih kmetov in malih subjektov, kakor tudi zagotavljanje spoštovanja delovnih standardov in standardov za varnost in zdravje pri delu ter okoljskih standardov, zlasti tistih glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom. Ukrepi bi morali zato podpirati prilagajanje, po potrebi pa tudi vključevati reorganizacijo območij, ki so odvisna od izvoza banan v Evropsko unijo, s sektorjem prilagojeno proračunsko podporo ali s specifičnimi intervencijami glede na projekte. Ukrepi bi morali upoštevati pričakovani razvoj sektorja izvoza banan in biti usmerjeni v zagotavljanje politik socialne prožnosti, gospodarske diverzifikacije ali naložb za izboljšanje konkurenčnosti, kjer je to ustrezno, hkrati pa upoštevati rezultate in izkušnje, pridobljene s posebnim sistemom pomoči (SSA) za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, vzpostavljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2686/94 (3), ter s posebnim okvirom pomoči (SFA) za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, vzpostavljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 856/1999 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1609/1999 (5). Unija priznava pomen spodbujanja pravičnejše porazdelitve dohodkov od banan.

| (6) | Program bi moral spremljati postopek prilagajanja v državah AKP, ki so v zadnjih letih v Unijo izvozile pomembne količine banan in na katere bi lahko vplivala liberalizacija v okviru Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami (6) in dvostranski ali regionalni sporazumi, sklenjeni ali v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike. Program temelji na poročilu o SFA za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP. Program je v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru STO in se osredotoča na prestrukturiranje ter izboljšanje konkurenčnosti, iz česar izhaja njegov začasni značaj, trajal naj bi namreč tri leta (2011–2013). |
| --- | --- |

(6)

Program bi moral spremljati postopek prilagajanja v državah AKP, ki so v zadnjih letih v Unijo izvozile pomembne količine banan in na katere bi lahko vplivala liberalizacija v okviru Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami (6) in dvostranski ali regionalni sporazumi, sklenjeni ali v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike. Program temelji na poročilu o SFA za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP. Program je v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru STO in se osredotoča na prestrukturiranje ter izboljšanje konkurenčnosti, iz česar izhaja njegov začasni značaj, trajal naj bi namreč tri leta (2011–2013).

| (7) | Sklepi sporočila Komisije z dne 17. marca 2010 z naslovom „Dvoletno poročilo o posebnem okviru pomoči tradicionalnim dobaviteljem banan iz držav AKP“ kažejo, da so pretekli programi pomoči pomembno prispevali k doseganju boljše sposobnosti za uspešno diverzifikacijo gospodarstva, čeprav celotnega učinka ni mogoče količinsko opredeliti, in da je trajnost izvoza banan iz držav AKP še vedno negotova. |
| --- | --- |

(7)

Sklepi sporočila Komisije z dne 17. marca 2010 z naslovom „Dvoletno poročilo o posebnem okviru pomoči tradicionalnim dobaviteljem banan iz držav AKP“ kažejo, da so pretekli programi pomoči pomembno prispevali k doseganju boljše sposobnosti za uspešno diverzifikacijo gospodarstva, čeprav celotnega učinka ni mogoče količinsko opredeliti, in da je trajnost izvoza banan iz držav AKP še vedno negotova.

| (8) | Komisija je izvedla oceno programa SFA, vendar ni opravila ocene učinka spremljevalnih ukrepov glede banan. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je izvedla oceno programa SFA, vendar ni opravila ocene učinka spremljevalnih ukrepov glede banan.

| (9) | Komisija bi morala zagotoviti primerno usklajevanje tega programa z regionalnimi in nacionalnimi okvirnimi programi, ki se izvajajo v državah upravičenkah, zlasti v zvezi z uresničevanjem gospodarskih, kmetijskih, socialnih in okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala zagotoviti primerno usklajevanje tega programa z regionalnimi in nacionalnimi okvirnimi programi, ki se izvajajo v državah upravičenkah, zlasti v zvezi z uresničevanjem gospodarskih, kmetijskih, socialnih in okoljskih ciljev.

| (10) | Skoraj 2 % svetovne trgovine z bananami ima potrdilo organizacije proizvajalcev pravične trgovine. Minimalne cene pravične trgovine so določene na podlagi izračuna „trajnostnih stroškov proizvodnje“, določenih po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, da bi vključili stroške izpolnjevanja dostojnih družbenih in okoljskih standardov ter ustvarili primeren dobiček, ki proizvajalcem omogoča dolgoročno zagotavljanje preživljanja. |
| --- | --- |

(10)

Skoraj 2 % svetovne trgovine z bananami ima potrdilo organizacije proizvajalcev pravične trgovine. Minimalne cene pravične trgovine so določene na podlagi izračuna „trajnostnih stroškov proizvodnje“, določenih po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, da bi vključili stroške izpolnjevanja dostojnih družbenih in okoljskih standardov ter ustvarili primeren dobiček, ki proizvajalcem omogoča dolgoročno zagotavljanje preživljanja.

| (11) | Da bi preprečili izkoriščanje lokalnih delavcev, bi morali akterji v proizvodni verigi sektorja banan doseči sporazum o pravični razdelitvi prihodkov, ustvarjenih v sektorju. |
| --- | --- |

(11)

Da bi preprečili izkoriščanje lokalnih delavcev, bi morali akterji v proizvodni verigi sektorja banan doseči sporazum o pravični razdelitvi prihodkov, ustvarjenih v sektorju.

| (12) | Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1905/2006 se spremeni:

| 1. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Izvajanje pomoči Unije
  Pomoč Unije se v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe izvaja v okviru geografskih in tematskih programov iz členov 5 do 16 in programov iz členov 17 in 17a.“; |
| --- | --- |

1.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Izvajanje pomoči Unije

Pomoč Unije se v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe izvaja v okviru geografskih in tematskih programov iz členov 5 do 16 in programov iz členov 17 in 17a.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 17a
  Države AKP, ki so vodilne dobaviteljice banan
  1.   Države AKP, dobaviteljice banan, iz Priloge IIIa so upravičene do programa spremljevalnih ukrepov glede banan (v nadaljnjem besedilu: program).






  (a) | Splošni cilji
  S pomočjo Unije naj bi:






  (i) | podprli proces prilagajanja, ki sledi liberalizaciji trga Unije za banane v okviru STO; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 17a

Države AKP, ki so vodilne dobaviteljice banan

1.   Države AKP, dobaviteljice banan, iz Priloge IIIa so upravičene do programa spremljevalnih ukrepov glede banan (v nadaljnjem besedilu: program).

(a)

Splošni cilji

S pomočjo Unije naj bi:

(i)

podprli proces prilagajanja, ki sledi liberalizaciji trga Unije za banane v okviru STO;

| (ii) | podprli boj proti revščini z izboljševanjem življenjskih standardov in razmer kmetov ter zadevnih oseb. |
| --- | --- |

(ii)

podprli boj proti revščini z izboljševanjem življenjskih standardov in razmer kmetov ter zadevnih oseb.

| (b) | Splošne prednostne naloge
  V okviru pomoči Unije se upoštevajo politike in strategije prilagajanja držav ter njihovo regionalno okolje (v smislu bližine najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj), osrednja pozornost pa je namenjena enemu ali več naslednjim področjem sodelovanja:






  (i) | spopadanju s širšimi posledicami procesa prilagajanja, zlasti v lokalnih skupnostih in najbolj ranljivih skupinah v njih, ki so povezane med drugim z zaposlovanjem in socialnimi storitvami, rabo zemljišč in obnovo okolja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Splošne prednostne naloge

V okviru pomoči Unije se upoštevajo politike in strategije prilagajanja držav ter njihovo regionalno okolje (v smislu bližine najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj), osrednja pozornost pa je namenjena enemu ali več naslednjim področjem sodelovanja:

(i)

spopadanju s širšimi posledicami procesa prilagajanja, zlasti v lokalnih skupnostih in najbolj ranljivih skupinah v njih, ki so povezane med drugim z zaposlovanjem in socialnimi storitvami, rabo zemljišč in obnovo okolja;

| (ii) | spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od banan, kadar je takšna strategija izvedljiva; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od banan, kadar je takšna strategija izvedljiva;

| (iii) | izboljšanju konkurenčnosti sektorja izvoza banan, kadar je to trajnostne narave, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v verigi. |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanju konkurenčnosti sektorja izvoza banan, kadar je to trajnostne narave, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v verigi.

Programi spodbujajo spoštovanje delovnih in varnostnih ter okoljskih standardov, tudi glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom.

| (c) | Splošni pričakovani rezultati
  Rezultati pomoči so v skladu s cilji iz točke (a) tega odstavka. Pomoč Unije je v sodelovanju z državami upravičenkami zlasti usmerjena v doseganje rezultatov na socialnem, okoljskem in gospodarskem področju. |
| --- | --- |

(c)

Splošni pričakovani rezultati

Rezultati pomoči so v skladu s cilji iz točke (a) tega odstavka. Pomoč Unije je v sodelovanju z državami upravičenkami zlasti usmerjena v doseganje rezultatov na socialnem, okoljskem in gospodarskem področju.

2.   Komisija v okviru zneska iz Priloge IV določi najvišji okvirni znesek, ki bo na voljo vsaki upravičeni državi AKP, dobaviteljici banan, iz odstavka 1 tega člena na podlagi naslednjih meril:

| (a) | raven trgovanja z bananami z Unijo, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, ki več izvažajo v EU. To merilo temelji na obsegu sektorja izvoza banan v EU v različnih državah. Upoštevano bo povprečje treh največjih letnih količin banan, ki jih je EU uvozila iz vsake države upravičenke v zadnjih petih letih pred letom 2010; |
| --- | --- |

(a)

raven trgovanja z bananami z Unijo, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, ki več izvažajo v EU. To merilo temelji na obsegu sektorja izvoza banan v EU v različnih državah. Upoštevano bo povprečje treh največjih letnih količin banan, ki jih je EU uvozila iz vsake države upravičenke v zadnjih petih letih pred letom 2010;

| (b) | pomen izvoza banan v Unijo za gospodarstvo, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, v katerih ima izvoz banan večji pomen. To merilo bo določeno z upoštevanjem vrednosti uvoza banan iz vsake države upravičenke v Unijo, in sicer v odstotku bruto nacionalnega dohodka države v zadnjih treh letih pred letom 2010, za katera so na voljo podatki; |
| --- | --- |

(b)

pomen izvoza banan v Unijo za gospodarstvo, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, v katerih ima izvoz banan večji pomen. To merilo bo določeno z upoštevanjem vrednosti uvoza banan iz vsake države upravičenke v Unijo, in sicer v odstotku bruto nacionalnega dohodka države v zadnjih treh letih pred letom 2010, za katera so na voljo podatki;

| (c) | stopnja razvoja, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, ki so po indeksu človekovega razvoja, ki ga ugotavljajo Združeni narodi, manj razvite. To merilo bo določeno s povprečnim indeksom človekovega razvoja v obdobju 2005–2007, izračunanim z enako metodologijo, kot jo uporabljajo Združeni narodi. |
| --- | --- |

(c)

stopnja razvoja, pri čemer bo več sredstev dodeljenih tistim državam AKP, ki so po indeksu človekovega razvoja, ki ga ugotavljajo Združeni narodi, manj razvite. To merilo bo določeno s povprečnim indeksom človekovega razvoja v obdobju 2005–2007, izračunanim z enako metodologijo, kot jo uporabljajo Združeni narodi.

Merilo za dodelitev sredstev se določi na podlagi reprezentativnih podatkov iz obdobja pred letom 2011, ki ni daljše od petih let. Pri dodelitvi okvirnih finančnih sredstev se bodo v vseh državah upravičenkah v enaki meri upoštevala navedena tri merila.

Na podlagi navedenih meril bo Komisija obvestila Evropski parlament in Svet o tem, kako namerava uporabiti okvirna finančna sredstva iz Priloge IV, in sicer preden sprejme večletne podporne strategije iz tretjega odstavka tega člena. Iz navedenega obvestila bo razviden okvirni znesek, ki je na voljo za vsako upravičeno državo AKP, ki je dobaviteljica banan.

3.   Komisija sprejme večletne podporne strategije po analogiji s členom 19 in v skladu s členom 21. Zagotovi, da te strategije dopolnjujejo geografske strateške dokumente zadevnih držav in začasni značaj spremljevalnih ukrepov glede banan.

Večletne podporne strategije za spremljevalne ukrepe glede banan vključujejo:

| (a) | posodobljen okoljski profil, ki posebno pozornost namenja sektorju banan države in se med drugim osredotoča na pesticide; |
| --- | --- |

(a)

posodobljen okoljski profil, ki posebno pozornost namenja sektorju banan države in se med drugim osredotoča na pesticide;

| (b) | informacije o dosežkih preteklih programov pomoči za banane; |
| --- | --- |

(b)

informacije o dosežkih preteklih programov pomoči za banane;

| (c) | kazalnike za oceno napredka glede na pogoje izplačevanja, če se bo kot oblika financiranja izbrala proračunska podpora; |
| --- | --- |

(c)

kazalnike za oceno napredka glede na pogoje izplačevanja, če se bo kot oblika financiranja izbrala proračunska podpora;

| (d) | pričakovane rezultate pomoči; |
| --- | --- |

(d)

pričakovane rezultate pomoči;

| (e) | časovni razpored podpornih dejavnosti in pričakovanih izplačil; |
| --- | --- |

(e)

časovni razpored podpornih dejavnosti in pričakovanih izplačil;

| (f) | načine doseganja in spremljanja napredka pri doseganju na mednarodni ravni dogovorjenih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter ustreznih konvencij na področju varnosti in zdravja pri delu, pa tudi ustreznih mednarodno dogovorjenih temeljnih okoljskih standardov. |
| --- | --- |

(f)

načine doseganja in spremljanja napredka pri doseganju na mednarodni ravni dogovorjenih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter ustreznih konvencij na področju varnosti in zdravja pri delu, pa tudi ustreznih mednarodno dogovorjenih temeljnih okoljskih standardov.

V okviru sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Medinstitucionalnim dogovorom z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7), se izvede ocena programa spremljevalnih ukrepov glede banan in napredka zadevnih držav, ki vključuje priporočila glede ukrepov, ki naj se sprejmejo, in vrste teh ukrepov.

| 3. | člen 21 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 21
  Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov
  Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede iz člena 19(2) in člena 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz členov 17 in 17a sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 35(2).“; |
| --- | --- |

3.

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov

Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede iz člena 19(2) in člena 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz členov 17 in 17a sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 35(2).“;

| 4. | člen 29(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Proračunske obveznosti se izvajajo na podlagi sklepov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 17a(3), členom 22(1), členom 23(1) in členom 26(1).“; |
| --- | --- |

4.

člen 29(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Proračunske obveznosti se izvajajo na podlagi sklepov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 17a(3), členom 22(1), členom 23(1) in členom 26(1).“;

| 5. | v členu 31(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru tematskega programa, kakor je določen v členih 11 do 16, ter programih iz členov 17 in 17a, se lahko poleg fizičnih ali pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi tematskega programa ali programov iz členov 17 in 17a, udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, kakor so opredeljene s strani OECD/DAC in v Prilogi II, ali pravne osebe s sedežem v teh državah. Komisija objavi in posodablja Prilogo II v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Svet.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 31(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru tematskega programa, kakor je določen v členih 11 do 16, ter programih iz členov 17 in 17a, se lahko poleg fizičnih ali pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi tematskega programa ali programov iz členov 17 in 17a, udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, kakor so opredeljene s strani OECD/DAC in v Prilogi II, ali pravne osebe s sedežem v teh državah. Komisija objavi in posodablja Prilogo II v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Svet.“;

| 6. | v členu 38 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 17 087 milijonov EUR.
  2.   Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu iz členov 5 do 10, 11 do 16 in 17 do 17a, so določeni v Prilogi IV. Ti zneski veljajo za obdobje 2007–2013.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 38 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 17 087 milijonov EUR.

2.   Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu iz členov 5 do 10, 11 do 16 in 17 do 17a, so določeni v Prilogi IV. Ti zneski veljajo za obdobje 2007–2013.“;

| 7. | vstavi se Priloga IIIa, kakor jo vsebuje Priloga I te uredbe; |
| --- | --- |

7.

vstavi se Priloga IIIa, kakor jo vsebuje Priloga I te uredbe;

| 8. | Priloga IV se nadomesti z vsebino iz Priloge II te uredbe. |
| --- | --- |

8.

Priloga IV se nadomesti z vsebino iz Priloge II te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2010 (UL C 7 E, 12.1.2011, str. 17). Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 (še ni objavljena v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2011.

1

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

2

(3)  UL L 286, 5.11.1994, str. 1.

3

(4)  UL L 108, 27.4.1999, str. 2.

4

(5)  UL L 190, 23.7.1999, str. 14.

5

(6)  UL L 141, 9.6.2010, str. 3.

6

(7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.“;

7

---

PRILOGA I

„PRILOGA IIIa

DRŽAVE AKP, KI SO VODILNE DOBAVITELJICE BANAN

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Slonokoščena obala |
| --- | --- |

3.

Slonokoščena obala

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikanska republika |
| --- | --- |

5.

Dominikanska republika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamajka |
| --- | --- |

7.

Jamajka

| 8. | Sveta Lucija |
| --- | --- |

8.

Sveta Lucija

| 9. | Saint Vincent in Grenadine |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent in Grenadine

| 10. | Surinam“ |
| --- | --- |

10.

Surinam“

---

PRILOGA II

„PRILOGA IV

OKVIRNA FINANČNA SREDSTVA ZA OBDOBJE 2007–2013

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skupaj | 17 087 |
| Geografski programi | 10 057 |
| Latinska Amerika | 2 690 |
| Azija | 5 187 |
| Osrednja Azija | 719 |
| Bližnji vzhod | 481 |
| Južna Afrika | 980 |
| Tematski programi | 5 596 |
| Vlaganje v ljudi | 1 060 |
| Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov | 804 |
| Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju | 1 639 |
| Varnost hrane | 1 709 |
| Migracije in azil | 384 |
| Države AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju | 1 244 |
| Države AKP, ki so vodilne dobaviteljice banan | 190“ |

(v milijonih EUR)

Skupaj

17 087

Geografski programi

10 057

Latinska Amerika

2 690

Azija

5 187

Osrednja Azija

719

Bližnji vzhod

481

Južna Afrika

980

Tematski programi

5 596

Vlaganje v ljudi

1 060

Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov

804

Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju

1 639

Varnost hrane

1 709

Migracije in azil

384

Države AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju

1 244

Države AKP, ki so vodilne dobaviteljice banan

190“

---

IZJAVA KOMISIJE ZA PROGRAM SPREMLJEVALNIH UKREPOV GLEDE BANAN V OKVIRU INSTRUMENTA ZA FINANCIRANJE RAZVOJNEGA SODELOVANJA

V tem konkretnem primeru spremljevalnih ukrepov glede banan ter ob upoštevanju utemeljitve in ciljev programa, kot so določeni v členu 17a instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropska komisija potrjuje, da bo za določitev okvirnih zneskov za posamezno državo nepristransko in enotno uporabila metodologijo, ki upošteva pomen sektorja banan ter gospodarske in razvojne danosti vsake države upravičenke.

Komisija izjavlja, da namerava uporabiti metodologijo, ki bo približno enakomerno uravnotežila prvi dve merili, tretje merilo pa bo uporabljeno kot razvojni koeficient. Cilj te metodologije je v vseh državah upravičenkah dati enak pomen naslednjima dvema meriloma: obsegu trgovanja z bananami z Evropsko unijo in pomenu izvoza banan v Unijo za gospodarstvo vsake države upravičenke. Dodelitev sredstev se bo v skladu z razvojnimi cilji Unije, kot so določeni v Pogodbah in instrumentu za financiranje razvojnega sodelovanja, ravnala po relativni razvojni stopnji v korist držav z nižjimi razvojnimi stopnjami.

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI DELEGIRANIH AKTOV V PRIHODNJEM VEČLETNEM FINANČNEM OKVIRU ZA OBDOBJE 2014–2020

Evropski parlament in Svet sta seznanjena s sporočilom Komisije Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM (2011) 500 (1)), zlasti v zvezi s predlagano uporabo delegiranih aktov v prihodnjih zunanjih finančnih instrumentih, in pričakujeta zakonodajne predloge, ki jih bosta ustrezno preučila.

---

(1)  Komisija v svojem sporočilu Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011) 500) izjavlja, da:

„Poleg tega bo prihodnja pravna podlaga za različne instrumente predlagala obsežno uporabo delegiranih aktov, kar bo omogočilo večjo prožnosti pri upravljanju politik v obdobju financiranja, a bo pri tem upoštevala posebne pravice obeh vej zakonodajne oblasti.“

in:

„Ugotovljeno je bilo, da je treba izboljšati demokratično presojo zunanje pomoči. To se lahko doseže z uporabo delegiranih aktov skladno s členom 290 Pogodbe za nekatere vidike programov, s čimer bi bili sozakonodajalcema zagotovljeni enaki pogoji, načrtovanje pa bi bilo prožnejše. Predlaga se, naj se presoja evropskega razvojnega sklada uskladi z instrumentom za razvojno sodelovanje, vendar naj se upoštevajo posebnosti tega instrumenta.“

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/41

---

UREDBA (EU) št. 1342/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o spremembah Uredbe (ES) št. 1931/2006 v zvezi z vključitvijo Kaliningrajske oblasti in določenih poljskih upravnih okrožij v obmejno območje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 77(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravila Unije o obmejnem prometu iz Uredbe (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembi določb Schengenske konvencije (2), ki velja od leta 2007, zagotavljajo, da meje ne ovirajo trgovine, socialne in kulturne izmenjave ali regionalnega sodelovanja s sosednjimi državami, obenem pa zagotavljajo varnost celotnega schengenskega območja. |
| --- | --- |

(1)

Pravila Unije o obmejnem prometu iz Uredbe (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembi določb Schengenske konvencije (2), ki velja od leta 2007, zagotavljajo, da meje ne ovirajo trgovine, socialne in kulturne izmenjave ali regionalnega sodelovanja s sosednjimi državami, obenem pa zagotavljajo varnost celotnega schengenskega območja.

| (2) | Kaliningrajska oblast ima izjemno geografsko lego: kot relativno majhno območje, ki ga popolnoma obkrožata dve državi članici, je edina enklava v Evropski uniji; zaradi njegove oblike in porazdelitve prebivalstva bi uporaba standardne opredelitve obmejnega območja umetno razdelila enklavo, saj bi nekateri prebivalci uživali olajšave v zvezi z obmejnim prometom, večina, vključno s prebivalci mesta Kaliningrad, pa ne. Glede na homogeno naravo Kaliningrajske oblasti in za okrepitev trgovine, socialne in kulturne izmenjave ter regionalnega sodelovanja bi bilo treba v Uredbo (ES) št. 1931/2006 uvesti posebno izjemo, da bi se celotno območje Kaliningrajske oblasti štelo za obmejno območje. |
| --- | --- |

(2)

Kaliningrajska oblast ima izjemno geografsko lego: kot relativno majhno območje, ki ga popolnoma obkrožata dve državi članici, je edina enklava v Evropski uniji; zaradi njegove oblike in porazdelitve prebivalstva bi uporaba standardne opredelitve obmejnega območja umetno razdelila enklavo, saj bi nekateri prebivalci uživali olajšave v zvezi z obmejnim prometom, večina, vključno s prebivalci mesta Kaliningrad, pa ne. Glede na homogeno naravo Kaliningrajske oblasti in za okrepitev trgovine, socialne in kulturne izmenjave ter regionalnega sodelovanja bi bilo treba v Uredbo (ES) št. 1931/2006 uvesti posebno izjemo, da bi se celotno območje Kaliningrajske oblasti štelo za obmejno območje.

| (3) | Da bi se z uporabo Uredbe (ES) št. 1931/2006 v navedeni regiji dosegel dejanski učinek z več priložnostmi za trgovino, socialno in kulturno izmenjavo ter regionalno sodelovanje med Kaliningrajsko oblastjo na eni strani in velikimi centri na severu Poljske na drugi, bi bilo treba za obmejno območje šteti tudi posebno obmejno območje na poljski strani. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se z uporabo Uredbe (ES) št. 1931/2006 v navedeni regiji dosegel dejanski učinek z več priložnostmi za trgovino, socialno in kulturno izmenjavo ter regionalno sodelovanje med Kaliningrajsko oblastjo na eni strani in velikimi centri na severu Poljske na drugi, bi bilo treba za obmejno območje šteti tudi posebno obmejno območje na poljski strani.

| (4) | Ta uredba ne vpliva na splošno opredelitev obmejnega območja ter popolno spoštovanje pravil in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1931/2006, vključno s kaznimi, ki jih države članice uporabijo zoper obmejne prebivalce v primeru zlorabe režima obmejnega prometa. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne vpliva na splošno opredelitev obmejnega območja ter popolno spoštovanje pravil in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1931/2006, vključno s kaznimi, ki jih države članice uporabijo zoper obmejne prebivalce v primeru zlorabe režima obmejnega prometa.

| (5) | Ta uredba prispeva k nadaljnjemu spodbujanju strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Rusko federacijo v skladu s prednostnimi nalogami, ki so določene v časovnem načrtu za skupni prostor svobode, varnosti in pravice, ter upošteva splošne odnose med Evropsko unijo in Rusko federacijo. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba prispeva k nadaljnjemu spodbujanju strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Rusko federacijo v skladu s prednostnimi nalogami, ki so določene v časovnem načrtu za skupni prostor svobode, varnosti in pravice, ter upošteva splošne odnose med Evropsko unijo in Rusko federacijo.

| (6) | Ker cilja te uredbe, namreč vključitve Kaliningrajske oblasti in določenih poljskih upravnih okrožij v obmejno območje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(6)

Ker cilja te uredbe, namreč vključitve Kaliningrajske oblasti in določenih poljskih upravnih okrožij v obmejno območje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (7) | Ta uredba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (4). |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (4).

| (8) | Ta uredba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (6). |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (6).

| (9) | Ta uredba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8). |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8).

| (10) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko je Svet sprejel ukrep glede te uredbe, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko je Svet sprejel ukrep glede te uredbe, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (11) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (12) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (10); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (10); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1931/2006 se spremeni:

| 1. | za zadnjim stavkom točke 2 člena 3 se doda naslednji stavek:
  „Območja, navedena v Prilogi k tej uredbi, se štejejo za del obmejnega območja;“; |
| --- | --- |

1.

za zadnjim stavkom točke 2 člena 3 se doda naslednji stavek:

„Območja, navedena v Prilogi k tej uredbi, se štejejo za del obmejnega območja;“;

| 2. | besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda kot Priloga. |
| --- | --- |

2.

besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda kot Priloga.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. decembra 2011.

1

(2)  UL L 405, 30.12.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

3

(4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

4

(5)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

5

(6)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

6

(7)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

7

(8)  UL L 160, 18.6.2011, str. 19.

8

(9)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

9

(10)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

10

---

PRILOGA

„PRILOGA

| 1. | Kaliningrajska oblast. |
| --- | --- |

1.

Kaliningrajska oblast.

| 2. | Poljska upravna okrožja (powiaty) v województwo pomorskie: pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski. |
| --- | --- |

2.

Poljska upravna okrožja (powiaty) v województwo pomorskie: pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski.

| 3. | Poljska upravna okrožja (powiaty) v województwo warmińsko-mazurskie: m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.“ |
| --- | --- |

3.

Poljska upravna okrožja (powiaty) v województwo warmińsko-mazurskie: m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.“

---

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/44

---

UREDBA (EU) št. 1343/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. decembra 2011

o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost je pristopila k Sporazumu o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) v skladu s Sklepom Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (3) (v nadaljnjem besedilu: GFCM). |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost je pristopila k Sporazumu o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) v skladu s Sklepom Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (3) (v nadaljnjem besedilu: GFCM).

| (2) | Sporazum GFCM zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje za spodbujanje razvoja, ohranitve, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja živih morskih virov v Sredozemlju in Črnem morju v obsegu, ki velja za trajnostnega in predstavlja majhno tveganje za njihovo izčrpanje. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum GFCM zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje za spodbujanje razvoja, ohranitve, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja živih morskih virov v Sredozemlju in Črnem morju v obsegu, ki velja za trajnostnega in predstavlja majhno tveganje za njihovo izčrpanje.

| (3) | Evropska unija ter Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija so pogodbenice Sporazuma GFCM. |
| --- | --- |

(3)

Evropska unija ter Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija so pogodbenice Sporazuma GFCM.

| (4) | Priporočila, ki jih sprejme GFCM, so za pogodbenice zavezujoča. Ker je Unija pogodbenica Sporazuma GFCM, so ta priporočila zanjo zavezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije, razen če je njihova vsebina v njem že zajeta. |
| --- | --- |

(4)

Priporočila, ki jih sprejme GFCM, so za pogodbenice zavezujoča. Ker je Unija pogodbenica Sporazuma GFCM, so ta priporočila zanjo zavezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije, razen če je njihova vsebina v njem že zajeta.

| (5) | Na letnih sejah v letih 2005, 2006, 2007 in 2008 je GFCM sprejel številna priporočila in resolucije za določene vrste ribolova na območju Sporazuma GFCM, ki so bila začasno prenesena v pravo Unije z letnimi uredbami o ribolovnih možnostih ali, v primeru priporočil GFCM 2005/1 in 2005/2, s členom 4(3) in členom 24 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (4). |
| --- | --- |

(5)

Na letnih sejah v letih 2005, 2006, 2007 in 2008 je GFCM sprejel številna priporočila in resolucije za določene vrste ribolova na območju Sporazuma GFCM, ki so bila začasno prenesena v pravo Unije z letnimi uredbami o ribolovnih možnostih ali, v primeru priporočil GFCM 2005/1 in 2005/2, s členom 4(3) in členom 24 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (4).

| (6) | Zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti ter ker trajna narava priporočil za njihov prenos v pravo Unije terja prav tako trajni pravni instrument, je primerno, da se ta priporočila prenesejo z enim samim zakonodajnim aktom, v katerega se prihodnja priporočila lahko dodajo v obliki sprememb tega akta. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti ter ker trajna narava priporočil za njihov prenos v pravo Unije terja prav tako trajni pravni instrument, je primerno, da se ta priporočila prenesejo z enim samim zakonodajnim aktom, v katerega se prihodnja priporočila lahko dodajo v obliki sprememb tega akta.

| (7) | Priporočila GFCM se uporabljajo za celotno območje Sporazuma GFCM, to je Sredozemlje in Črno morje ter sosednje vode, kakor je opredeljeno v preambuli Sporazuma GFCM, zato bi jih bilo treba zaradi jasnosti in pravne varnosti prenesti v eni sami ločeni uredbi in ne s spremembami Uredbe (ES) št. 1967/2006, ki zajema le Sredozemsko morje. |
| --- | --- |

(7)

Priporočila GFCM se uporabljajo za celotno območje Sporazuma GFCM, to je Sredozemlje in Črno morje ter sosednje vode, kakor je opredeljeno v preambuli Sporazuma GFCM, zato bi jih bilo treba zaradi jasnosti in pravne varnosti prenesti v eni sami ločeni uredbi in ne s spremembami Uredbe (ES) št. 1967/2006, ki zajema le Sredozemsko morje.

| (8) | Nekatere določbe iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi se morale uporabljati ne le za Sredozemsko morje, temveč za celotno območje Sporazuma GFCM. Te določbe bi bilo zato treba črtati iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in jih vključiti v to uredbo. Poleg tega bi bilo treba podrobneje pojasniti nekatere določbe o najmanjši velikosti mrežnega očesa iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Nekatere določbe iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi se morale uporabljati ne le za Sredozemsko morje, temveč za celotno območje Sporazuma GFCM. Te določbe bi bilo zato treba črtati iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in jih vključiti v to uredbo. Poleg tega bi bilo treba podrobneje pojasniti nekatere določbe o najmanjši velikosti mrežnega očesa iz navedene uredbe.

| (9) | „Zaprta območja za ribolov“, vzpostavljena s priporočili GFCM za ukrepe za upravljanje prostora, so enakovredna „ribolovnim zavarovanim območjem“ iz Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

„Zaprta območja za ribolov“, vzpostavljena s priporočili GFCM za ukrepe za upravljanje prostora, so enakovredna „ribolovnim zavarovanim območjem“ iz Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (10) | GFCM je na letni seji od 23. do 27. marca 2009 na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega svetovalnega odbora (v nadaljnjem besedilu: SAC), ki je vsebovano v poročilu o njegovi enajsti seji (poročilo FAO št. 890), sprejel priporočilo o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Levjem zalivu. Primerno je, da se ta ukrep izvede s pomočjo sistema upravljanja ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(10)

GFCM je na letni seji od 23. do 27. marca 2009 na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega svetovalnega odbora (v nadaljnjem besedilu: SAC), ki je vsebovano v poročilu o njegovi enajsti seji (poročilo FAO št. 890), sprejel priporočilo o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Levjem zalivu. Primerno je, da se ta ukrep izvede s pomočjo sistema upravljanja ribolovnega napora.

| (11) | Pri mešanem ribolovu v Sredozemlju se ne more dopustiti, da bi selektivnost nekaterih ribolovnih orodij presegla določeno raven. Poleg splošnega nadzora in omejitve ribolovnega napora je bistvenega pomena, da se omeji ribolovni napor na območjih, kjer se zbirajo odrasle ribe pomembnih staležev, z namenom zagotoviti tveganje oslabitve razmnoževanja, ki je dovolj nizko, da bi lahko staleže trajnostno izkoriščali. Zato je priporočljivo, da se ribolovni napor v okviru območja, ki ga preverja SAC, najprej omeji na prejšnji obseg, zatem pa se ne dovoli nobenega povečanja tega obsega. |
| --- | --- |

(11)

Pri mešanem ribolovu v Sredozemlju se ne more dopustiti, da bi selektivnost nekaterih ribolovnih orodij presegla določeno raven. Poleg splošnega nadzora in omejitve ribolovnega napora je bistvenega pomena, da se omeji ribolovni napor na območjih, kjer se zbirajo odrasle ribe pomembnih staležev, z namenom zagotoviti tveganje oslabitve razmnoževanja, ki je dovolj nizko, da bi lahko staleže trajnostno izkoriščali. Zato je priporočljivo, da se ribolovni napor v okviru območja, ki ga preverja SAC, najprej omeji na prejšnji obseg, zatem pa se ne dovoli nobenega povečanja tega obsega.

| (12) | Mnenje, ki je podlaga za ukrepe za upravljanje, bi se moralo opreti na znanstveno uporabo ustreznih podatkov o zmogljivosti in dejavnosti flote, na biološki status izkoriščenih virov ter na družbeni in gospodarski položaj ribolova. Te podatke je treba zbrati in predložiti pravočasno, da bi pomožni organi GFCM lahko pripravili svoje mnenje. |
| --- | --- |

(12)

Mnenje, ki je podlaga za ukrepe za upravljanje, bi se moralo opreti na znanstveno uporabo ustreznih podatkov o zmogljivosti in dejavnosti flote, na biološki status izkoriščenih virov ter na družbeni in gospodarski položaj ribolova. Te podatke je treba zbrati in predložiti pravočasno, da bi pomožni organi GFCM lahko pripravili svoje mnenje.

| (13) | GFCM je na svoji letni seji leta 2008 sprejel priporočilo o regionalnem načrtu ukrepov države pristanišča za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na območju GFCM. Čeprav Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) na splošno zajema vsebino navedenega priporočila in se uporablja od 1. januarja 2010, pa kljub temu obstajajo nekateri deli navedenega priporočila, kot so pogostost, obseg in postopek inšpekcijskih pregledov v pristaniščih, na katere se je treba sklicevati v tej uredbi zaradi njihove prilagoditve posebnostim območja Sporazuma GFCM. |
| --- | --- |

(13)

GFCM je na svoji letni seji leta 2008 sprejel priporočilo o regionalnem načrtu ukrepov države pristanišča za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na območju GFCM. Čeprav Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) na splošno zajema vsebino navedenega priporočila in se uporablja od 1. januarja 2010, pa kljub temu obstajajo nekateri deli navedenega priporočila, kot so pogostost, obseg in postopek inšpekcijskih pregledov v pristaniščih, na katere se je treba sklicevati v tej uredbi zaradi njihove prilagoditve posebnostim območja Sporazuma GFCM.

| (14) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z obliko in posredovanjem poročila o ribolovnih dejavnostih, izvedenih na zaprtih območjih za ribolov, vlog za prenos dni, izgubljenih zaradi slabega vremena v sezoni, v kateri je prepovedan ribolov delfink, in poročila o takšnem prenosu, poročila v okviru zbiranja podatkov o ribolovu delfink, informacij o uporabi najmanjše velikosti mrežnega očesa za mreže, ki se uporabljajo za ribolov pridnenih staležev z vlečno mrežo v Črnem morju, ter podatkov o statističnih matrikah in o sodelovanju in izmenjavi informacij z izvršnim sekretarjem GFCM. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(14)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z obliko in posredovanjem poročila o ribolovnih dejavnostih, izvedenih na zaprtih območjih za ribolov, vlog za prenos dni, izgubljenih zaradi slabega vremena v sezoni, v kateri je prepovedan ribolov delfink, in poročila o takšnem prenosu, poročila v okviru zbiranja podatkov o ribolovu delfink, informacij o uporabi najmanjše velikosti mrežnega očesa za mreže, ki se uporabljajo za ribolov pridnenih staležev z vlečno mrežo v Črnem morju, ter podatkov o statističnih matrikah in o sodelovanju in izmenjavi informacij z izvršnim sekretarjem GFCM. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (15) | Za zagotovitev nadaljnjega izpolnjevanja obveznosti Unije iz Sporazuma GFCM bi bilo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, s katerimi se v pravo Unije prenesejo za Unijo zavezujoče spremembe obstoječih ukrepov GFCM, ki so že bili preneseni v pravo Unije, in sicer glede zagotavljanja informacij o najmanjši velikosti mrežnega očesa v Črnem morju izvršnemu sekretarju GFCM; posredovanja seznama plovil, ki lahko opravljajo ribolov, izvršnemu sekretarju GFCM za namen registra GFCM; ukrepov države pristanišča; sodelovanja, obveščanja in poročanja; tabele, zemljevida in geografskih koordinat geografskih podobmočij GFCM; postopkov inšpekcijskega pregleda plovil v državi pristanišča in glede statističnih matrik GFCM. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov bi morala Komisija zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu – |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev nadaljnjega izpolnjevanja obveznosti Unije iz Sporazuma GFCM bi bilo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, s katerimi se v pravo Unije prenesejo za Unijo zavezujoče spremembe obstoječih ukrepov GFCM, ki so že bili preneseni v pravo Unije, in sicer glede zagotavljanja informacij o najmanjši velikosti mrežnega očesa v Črnem morju izvršnemu sekretarju GFCM; posredovanja seznama plovil, ki lahko opravljajo ribolov, izvršnemu sekretarju GFCM za namen registra GFCM; ukrepov države pristanišča; sodelovanja, obveščanja in poročanja; tabele, zemljevida in geografskih koordinat geografskih podobmočij GFCM; postopkov inšpekcijskega pregleda plovil v državi pristanišča in glede statističnih matrik GFCM. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov bi morala Komisija zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za uporabo ukrepov ohranjanja, upravljanja, izkoriščanja, spremljanja, trženja in izvrševanja za ribiške ter proizvode iz ribogojstva s strani Unije, ki jih vzpostavlja Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: GFCM).

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vse komercialne ribolovne in ribogojne dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila EU in državljani držav članic na območju Sporazuma GFCM.

Uporablja se brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1967/2006.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba ne uporablja za ribolovne dejavnosti, ki se z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere plovilo pluje, izvajajo izključno za namen znanstvenih preiskav in o katerih so vnaprej obveščene Komisija in države članice, v katerih vodah se raziskave izvajajo. Države članice, ki opravljajo ribolovne dejavnosti za namen znanstvenih preiskav, obvestijo Komisijo, države članice, v katerih vodah se raziskave izvajajo, ter Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo o vseh ulovih, ki izvirajo iz takih ribolovnih dejavnosti.

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (7) in člena 2 Uredbe (ES) št. 1967/2006 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „območje Sporazuma GFCM“ pomeni Sredozemlje in Črno morje ter sosednje vode, kakor so opisane v Sporazumu GFCM; |
| --- | --- |

(a)

„območje Sporazuma GFCM“ pomeni Sredozemlje in Črno morje ter sosednje vode, kakor so opisane v Sporazumu GFCM;

| (b) | „ribolovni napor“ pomeni zmnožek med zmogljivostjo ribiškega plovila, izraženo bodisi v kW ali BT (bruto tonaža), in dejavnostjo, izraženo v številu dni na morju; |
| --- | --- |

(b)

„ribolovni napor“ pomeni zmnožek med zmogljivostjo ribiškega plovila, izraženo bodisi v kW ali BT (bruto tonaža), in dejavnostjo, izraženo v številu dni na morju;

| (c) | „dan na morju“ pomeni vsak koledarski dan, ko plovila ni v pristanišču, ne glede na to, koliko časa je tekom tega dne to plovilo prisotno na območju; |
| --- | --- |

(c)

„dan na morju“ pomeni vsak koledarski dan, ko plovila ni v pristanišču, ne glede na to, koliko časa je tekom tega dne to plovilo prisotno na območju;

| (d) | „številka v registru flote EU“ pomeni številko registra flote Skupnosti, ki je opredeljena v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (8). |
| --- | --- |

(d)

„številka v registru flote EU“ pomeni številko registra flote Skupnosti, ki je opredeljena v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (8).

NASLOV II

TEHNIČNI UKREPI

POGLAVJE I

Zaprta območja za ribolov

Oddelek I

Zaprto območje za ribolov v Levjem zalivu

Člen 4

Vzpostavitev zaprtega območja za ribolov

Zaprto območje za ribolov se vzpostavi v vzhodnem Levjem zalivu, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje geografske koordinate:

| — | 42° 40′ S, 4° 20′ V |
| --- | --- |

—

42° 40′ S, 4° 20′ V

| — | 42° 40′ S, 5° 00′ V |
| --- | --- |

—

42° 40′ S, 5° 00′ V

| — | 43° 00′ S, 4° 20′ V |
| --- | --- |

—

43° 00′ S, 4° 20′ V

| — | 43° 00′ S, 5° 00′ V. |
| --- | --- |

—

43° 00′ S, 5° 00′ V.

Člen 5

Ribolovni napor

Ribolovni napor, ki ga plovila z vlečnimi mrežami, pridnenimi parangali in pelagičnimi vlečnimi mrežami ter pridnenimi mrežami izvajajo pri ribolovu pridnenih staležev v zaprtem območju za ribolov iz člena 4, ne presega obsega ribolovnega napora vsake države članice na tem območju v letu 2008.

Člen 6

Evidence o ribolovu

Države članice Komisiji najpozneje do 16. februarja 2012 v elektronski obliki predložijo seznam plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in razpolagajo z evidencami o ribolovu, opravljenem v letu 2008 na območju iz člena 4 in na geografskem podobmočju 7 GFCM, kakor je opredeljeno v Prilogi I. Ta seznam vsebuje ime plovila, njegovo številko v registru flote EU, obdobje, za katero je bilo plovilu dovoljeno opravljati ribolov na območju iz člena 4, ter število dni prisotnosti vsakega plovila na geografskem podobmočju 7 in, natančneje, na območju iz člena 4 v letu 2008.

Člen 7

Plovila z dovoljenjem

1.   Plovilom, ki jim je dovoljeno opravljati ribolov na območju iz člena 4, njihova država članica izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (9).

2.   Ribiškim plovilom, ki nimajo evidenc o ribolovu, opravljenem na območju iz člena 4 pred 31. decembrom 2008, se ne dovoli začetka izvajanja ribolova na tem območju.

3.   Države članice Komisijo najpozneje do 16. februarja 2012 obvestijo o nacionalni zakonodaji, v veljavi na dan 31. decembra 2008 v zvezi z:

| (a) | največjim številom ur na dan, ki jih sme plovilo nameniti ribolovni dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

največjim številom ur na dan, ki jih sme plovilo nameniti ribolovni dejavnosti;

| (b) | največjim številom dni na teden, ki jih sme plovilo prestati na morju izven pristanišča, in |
| --- | --- |

(b)

največjim številom dni na teden, ki jih sme plovilo prestati na morju izven pristanišča, in

| (c) | obveznim časovnim razporedom za izhod ribiških plovil iz registriranega pristanišča in za vrnitev vanj. |
| --- | --- |

(c)

obveznim časovnim razporedom za izhod ribiških plovil iz registriranega pristanišča in za vrnitev vanj.

Člen 8

Zaščita občutljivih habitatov

Države članice zagotovijo, da je območje iz člena 4 zaščiteno pred vplivi kakršnih koli drugih človekovih dejavnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti tega območja kot območja drstišč.

Člen 9

Obveščanje

Države članice Komisiji vsako leto pred 1. februarjem v elektronski obliki predložijo poročilo o ribolovnih dejavnostih, izvedenih na območju iz člena 4.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede oblike in posredovanja poročila o takšnih ribolovnih dejavnostih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

Oddelek II

Zaprto območje za ribolov za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov

Člen 10

Vzpostavitev zaprtih območij za ribolov

Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan v naslednjih območjih:

| (a) | zaprto območje za globokomorski ribolov „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 39° 27,72′ S, 18° 10,74′ V |
| --- | --- | --- |

(a)

zaprto območje za globokomorski ribolov „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

39° 27,72′ S, 18° 10,74′ V

| — | 39° 27,80′ S, 18° 26,68′ V |
| --- | --- |

—

39° 27,80′ S, 18° 26,68′ V

| — | 39° 11,16′ S, 18° 32,58′ V |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ S, 18° 32,58′ V

| — | 39° 11,16′ S, 18° 04,28′ V; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ S, 18° 04,28′ V;

| (b) | zaprto območje za globokomorski ribolov „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 31° 30,00′ S, 33° 10,00′ V |
| --- | --- | --- |

(b)

zaprto območje za globokomorski ribolov „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

31° 30,00′ S, 33° 10,00′ V

| — | 31° 30,00′ S, 34° 00,00′ V |
| --- | --- |

—

31° 30,00′ S, 34° 00,00′ V

| — | 32° 00,00′ S, 34° 00,00′ V |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ S, 34° 00,00′ V

| — | 32° 00,00′ S, 33° 10,00′ V; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ S, 33° 10,00′ V;

| (c) | zaprto območje za globokomorski ribolov „Eratosthemes Seamount“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 33° 00,00′ S, 32° 00,00′ V |
| --- | --- | --- |

(c)

zaprto območje za globokomorski ribolov „Eratosthemes Seamount“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

33° 00,00′ S, 32° 00,00′ V

| — | 33° 00,00′ S, 33° 00,00′ V |
| --- | --- |

—

33° 00,00′ S, 33° 00,00′ V

| — | 34° 00,00′ S, 33° 00,00′ V |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ S, 33° 00,00′ V

| — | 34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V. |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V.

Člen 11

Zaščita občutljivih habitatov

Države članice zagotovijo, da so za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz člena 10, zlasti pred vplivi katerih koli drugih dejavnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov, zadolženi njihovi pristojni organi.

POGLAVJE II

Določitev sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib

Člen 12

Sezona, v kateri je ribolov prepovedan

1.   Ribolov delfink (Coryphaena hippurus) z uporabo naprav za združevanje rib (v nadaljnjem besedilu: FAD) je prepovedan vsako leto med 1. januarjem in 14. avgustom.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki lahko dokaže, da ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, zaradi slabega vremena niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni svojih plovil pri ribolovu FAD prenese do 31. januarja naslednjega leta. V tem primeru države članice pred koncem leta Komisiji predložijo vlogo v zvezi s številom dni, ki naj bi se jih preneslo.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi v upravljavski coni iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

4.   Vloga iz odstavka 2 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | poročilo, ki vsebuje podrobnosti o prenehanju zadevnih ribolovnih dejavnosti, vključno z ustreznimi podpornimi meteorološkimi podatki; |
| --- | --- |

(a)

poročilo, ki vsebuje podrobnosti o prenehanju zadevnih ribolovnih dejavnosti, vključno z ustreznimi podpornimi meteorološkimi podatki;

| (b) | ime plovila in njegovo številko v registru flote EU. |
| --- | --- |

(b)

ime plovila in njegovo številko v registru flote EU.

5.   Komisija o vlogah iz odstavka 2 odloči v šestih tednih od datuma prejema vloge in o odločitvi pisno obvesti državo članico.

6.   Komisija o odločitvah, sprejetih v skladu z odstavkom 5, obvesti izvršnega sekretarja GFCM. Države članice vsako leto pred 1. novembrom Komisiji pošljejo poročilo o prenosu dni, izgubljenih v predhodnem letu, kot je navedeno v odstavku 2.

7.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede oblike in posredovanja vlog iz odstavka 4 in poročila o prenosu dni iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

Člen 13

Dovoljenja za ribolov

Ribiškim plovilom, ki jim je dovoljeno sodelovati pri skupnem ribolovu delfink, se izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in se jih z navedbo imena plovila ter njegove številke v registru flote EU vključi na seznam, ki ga zadevna država članica predloži Komisiji. Plovila s skupno dolžino manj kot 10 metrov morajo imeti dovoljenje za ribolov.

Ta zahteva se uporablja tudi za upravljavsko cono iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

Člen 14

Zbiranje podatkov

1.   Države članice brez poseganja v Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (10) vzpostavijo ustrezni sistem zbiranja in obdelave podatkov o ulovu in ribolovnem naporu.

2.   Države članice vsako leto do 15. januarja poročajo Komisiji o številu plovil, udeleženih pri ribolovu, kot tudi o skupnem iztovarjanju in pretovarjanju delfink, ki so ga v predhodnem letu izvedla ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, na vsakem geografskem podobmočju območja Sporazuma GFCM, kakor je določeno v Prilogi I.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede oblike in posredovanja takšnih poročil. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

3.   Komisija podatke, ki jih je prejela od držav članic, posreduje izvršnemu sekretarju GFCM.

POGLAVJE III

Ribolovno orodje

Člen 15

Najmanjša velikost mrežnega očesa v Črnem morju

1.   Najmanjša velikost mrežnega očesa za mreže, ki se uporabljajo v Črnem morju za ribolov pridnenih staležev z vlečno mrežo, je 40 mm. Ploskve mrežnega materiala, katerega očesa imajo odprtino, manjšo od 40 mm, se ne uporabljajo ali držijo na krovu.

2.   Pred 1. februarjem 2012 se mreža iz odstavka 1 nadomesti z mrežo s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali, na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka lastnika plovila, z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm in s priznano selektivnostjo velikosti, enako ali večjo od tiste za mreže s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči.

3.   Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo dejavnosti ribolova pridnenih staležev z vlečno mrežo v Črnem morju, Komisiji predložijo, prvič najpozneje 16. februarja 2012 in nato vsakih šest mesecev, seznam ribiških plovil, ki izvajajo takšne dejavnosti v Črnem morju in so opremljena z mrežo s kvadratastimi očesi velikosti najmanj 40 mm na vreči ali mrežo z rombastimi očesi velikosti najmanj 50 mm, kot tudi delež, ki ga predstavljajo takšna plovila v celotni nacionalni floti, ki opravlja ribolov pridnenih staležev z vlečno mrežo.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede oblike in posredovanja informacij iz tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

4.   Komisija podatke iz odstavka 3 posreduje izvršnemu sekretarju GFCM.

Člen 16

Uporaba vlečnih strgač in ribolov z vlečnimi mrežami

Uporaba vlečnih strgač in ribolov z vlečnimi mrežami pod 1 000 metrov globine sta prepovedana.

NASLOV III

NADZORNI UKREPI

POGLAVJE I

Register plovil

Člen 17

Register plovil z dovoljenjem

1.   Vsaka država članica pošlje Komisiji vsako leto pred 1. decembrom z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov posodobljen seznam plovil skupne dolžine več kot 15 metrov, ki plujejo pod njeno zastavo ter so registrirana na njenem ozemlju in ki jim z izdajo dovoljenja za ribolov dovoli opravljati ribolov na območju Sporazuma GFCM.

2.   Seznam iz odstavka 1 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | številko plovila v registru flote EU in njegovo zunanjo oznako, kakor sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004; |
| --- | --- |

(a)

številko plovila v registru flote EU in njegovo zunanjo oznako, kakor sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004;

| (b) | obdobje, v katerem je dovoljen ribolov in/ali pretovarjanje; |
| --- | --- |

(b)

obdobje, v katerem je dovoljen ribolov in/ali pretovarjanje;

| (c) | uporabljeno ribolovno orodje. |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno ribolovno orodje.

3.   Komisija posodobljen seznam vsako leto pred 1. januarjem pošlje izvršnemu sekretarju GFCM, da se lahko zadevna plovila vnesejo v register plovil GFCM s skupno dolžino več kot 15 metrov in dovoljenjem za ribolov na območju Sporazuma GFCM (v nadaljnjem besedilu: register GFCM).

4.   O vsakršni spremembi seznama iz odstavka 1 se uradno obvesti Komisija, ki to posreduje izvršnemu sekretarju GFCM, in sicer z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov in najmanj 10 delovnih dni pred začetkom ribolovne dejavnosti plovila na območju Sporazuma GFCM.

5.   Ribiška plovila EU skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso na seznamu iz odstavka 1, na območju Sporazuma GFCM ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati nobenih rib ali lupinarjev.

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da:

| (a) | je na območju Sporazuma GFCM izvajanje ribolovnih dejavnosti, v skladu s pogoji dovoljenja, dovoljeno samo plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1 ter imajo na krovu dovoljenje za ribolov, ki jim ga izda zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

je na območju Sporazuma GFCM izvajanje ribolovnih dejavnosti, v skladu s pogoji dovoljenja, dovoljeno samo plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1 ter imajo na krovu dovoljenje za ribolov, ki jim ga izda zadevna država članica;

| (b) | se plovilom, ki so na območju Sporazuma GFCM ali drugje izvajala nezakonit, nereguliran in neprijavljen ribolov (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), ne izda dovoljenja za ribolov, razen če novi lastniki predložijo zadostna listinska dokazila, da prejšnji lastniki in upravljavci v zvezi s plovilom nimajo več nobenega pravnega ali finančnega interesa oziroma koristi ter da nad plovilom ne izvajajo nadzora, ali da plovilo ni posredno ali neposredno udeleženo v ribolovu IUU; |
| --- | --- |

(b)

se plovilom, ki so na območju Sporazuma GFCM ali drugje izvajala nezakonit, nereguliran in neprijavljen ribolov (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), ne izda dovoljenja za ribolov, razen če novi lastniki predložijo zadostna listinska dokazila, da prejšnji lastniki in upravljavci v zvezi s plovilom nimajo več nobenega pravnega ali finančnega interesa oziroma koristi ter da nad plovilom ne izvajajo nadzora, ali da plovilo ni posredno ali neposredno udeleženo v ribolovu IUU;

| (c) | njihova nacionalna zakonodaja, kolikor je mogoče, lastnikom ali upravljavcem plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, prepove neposredno ali posredno sodelovanje v ribolovnih dejavnostih, ki jih na območju Sporazuma GFCM izvajajo plovila, ki niso v registru GFCM; |
| --- | --- |

(c)

njihova nacionalna zakonodaja, kolikor je mogoče, lastnikom ali upravljavcem plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, prepove neposredno ali posredno sodelovanje v ribolovnih dejavnostih, ki jih na območju Sporazuma GFCM izvajajo plovila, ki niso v registru GFCM;

| (d) | njihova nacionalna zakonodaja, kolikor je mogoče, zahteva od lastnikov plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so državljani ali pravne osebe države članice zastave; |
| --- | --- |

(d)

njihova nacionalna zakonodaja, kolikor je mogoče, zahteva od lastnikov plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so državljani ali pravne osebe države članice zastave;

| (e) | njihova plovila upoštevajo vse ustrezne ohranitvene ukrepe GFCM in ukrepe GFCM za upravljanje. |
| --- | --- |

(e)

njihova plovila upoštevajo vse ustrezne ohranitvene ukrepe GFCM in ukrepe GFCM za upravljanje.

7.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se plovilom skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, prepove ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ter iztovarjanje rib in lupinarjev, ujetih na območju Sporazuma GFCM.

8.   Države članice Komisiji nemudoma posredujejo kakršne koli podatke, iz katerih je razvidno, da obstajajo tehtni razlogi za sum, da plovila skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, lovijo ali pretovarjajo ribe in lupinarje na območju Sporazuma GFCM.

POGLAVJE II

Ukrepi države pristanišča

Člen 18

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za ribiška plovila tretjih držav.

Člen 19

Predhodno obvestilo

Z odstopanjem od člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 je rok za predhodno uradno obvestilo najmanj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče.

Člen 20

Inšpekcijski pregledi v pristaniščih

1.   Ne glede na člen 9(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 države članice v svojih določenih pristaniščih vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede najmanj 15 % iztovarjanj in pretovarjanj.

2.   Ne glede na člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1005/2008 se ribiška plovila, ki v pristanišče države članice priplujejo brez predhodnega dovoljenja, v vsakem primeru inšpekcijsko pregledajo.

Člen 21

Postopek inšpekcijskega pregleda

Pri inšpekcijskih pregledih v pristaniščih se poleg zahtev iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1005/2008 upoštevajo tudi zahteve iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 22

Zavrnitev uporabe pristanišča

1.   Države članice plovilu tretje države ne dovolijo uporabe svojih pristanišč za iztovarjanje, pretovarjanje ali predelavo ribiških proizvodov, ulovljenih na območju Sporazuma GFCM, in mu zavrnejo dostop do pristaniških storitev, med drugim do storitev oskrbe z gorivom in obnovitve zalog, če plovilo:

| (a) | ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe;

| (b) | je na seznamu, ki ga sprejme regionalna organizacija za upravljanje ribištva, in sicer plovil, ki so opravljala ali podpirala ribolov IUU, ali |
| --- | --- |

(b)

je na seznamu, ki ga sprejme regionalna organizacija za upravljanje ribištva, in sicer plovil, ki so opravljala ali podpirala ribolov IUU, ali

| (c) | nima veljavnega dovoljenja za ribolov ali za dejavnosti, povezane z ribolovom, na območju Sporazuma GFCM. |
| --- | --- |

(c)

nima veljavnega dovoljenja za ribolov ali za dejavnosti, povezane z ribolovom, na območju Sporazuma GFCM.

Z odstopanjem od prvega pododstavka državam članicam nič ne preprečuje, da v primerih višje sile ali stiske v smislu člena 18 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (11) plovilu tretje države dovolijo uporabo svojih pristanišč za storitve, ki so nujno potrebne za rešitev takih razmer.

2.   Odstavek 1 se uporablja poleg določb o zavrnitvi uporabe pristanišča iz člena 4(2) ter člena 37(5) in (6) Uredbe (ES) št. 1005/2008.

3.   Če je država članica zavrnila uporabo svojih pristanišč plovilu iz tretje države v skladu z odstavkom 1 ali 2, o takem ukrepu takoj uradno obvesti kapitana plovila, državo zastave, Komisijo in izvršnega sekretarja GFCM.

4.   Če razlogi za zavrnitev iz odstavka 1 ali 2 ne pridejo več v poštev, država članica svojo zavrnitev umakne in o tem umiku uradno obvesti naslovnike iz odstavka 3.

NASLOV IV

SODELOVANJE, OBVEŠČANJE IN POROČANJE

Člen 23

Sodelovanje in obveščanje

1.   Komisija in države članice sodelujejo in izmenjujejo podatke z izvršnim sekretarjem GFCM, zlasti tako, da:

| (a) | zahtevajo podatke iz ustreznih zbirk podatkov in jih vanje vnašajo; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo podatke iz ustreznih zbirk podatkov in jih vanje vnašajo;

| (b) | zahtevajo sodelovanje in sodelujejo z namenom spodbujanja učinkovitega izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo sodelovanje in sodelujejo z namenom spodbujanja učinkovitega izvajanja te uredbe.

2.   Države članice zagotovijo, da njihovi nacionalni informacijski sistemi, povezani z ribištvom, ob upoštevanju ustreznih zahtev glede zaupnosti omogočajo neposredno elektronsko izmenjavo podatkov o inšpekcijskih pregledih v državi pristanišča iz naslova III med njimi in izvršnim sekretarjem GFCM.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe za elektronsko izmenjavo podatkov med ustreznimi nacionalnimi agencijami in za uskladitev dejavnosti takšnih agencij pri izvajanju ukrepov iz poglavja II naslova III.

4.   Države članice vzpostavijo seznam kontaktnih točk za namene te uredbe, ki ga brez odlašanja elektronsko posredujejo Komisiji in izvršnemu sekretarju ter pogodbenicam GFCM.

5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede sodelovanja in izmenjave informacij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

Člen 24

Poročanje o statističnih matrikah

1.   Države članice vsako leto pred 1. majem izvršnemu sekretarju GFCM predložijo podatke za naloge 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 in 1.5 statistične matrike GFCM, kakor so določene v oddelku C Priloge III.

2.   Države članice za predložitev podatkov iz odstavka 1 uporabijo sistem GFCM za vnos podatkov ali kateri koli drug ustrezen standard in protokol za predložitev podatkov, ki ga določi izvršni sekretar GFCM in ki je na voljo na spletni strani GFCM.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o podatkih, ki so jih predložile na podlagi tega člena.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili glede oblike in posredovanja podatkov iz tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(2).

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

Člen 25

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen v skladu s členom 30(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 26

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 27, kolikor je to potrebno, da se za Unijo zavezujoče spremembe obstoječih ukrepov GFCM, ki so že bili preneseni v pravo Unije, prenesejo v pravo Unije, sprejme delegirane akte, z namenom spremeniti določbe te uredbe glede:

| (a) | zagotavljanja podatkov izvršnemu sekretarju GFCM v skladu s členom 15(4); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanja podatkov izvršnemu sekretarju GFCM v skladu s členom 15(4);

| (b) | posredovanja seznama plovil z dovoljenjem izvršnemu sekretarju GFCM v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(b)

posredovanja seznama plovil z dovoljenjem izvršnemu sekretarju GFCM v skladu s členom 17;

| (c) | ukrepov države pristanišča iz členov 18 do 22; |
| --- | --- |

(c)

ukrepov države pristanišča iz členov 18 do 22;

| (d) | sodelovanja, obveščanja in poročanja iz členov 23 in 24; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanja, obveščanja in poročanja iz členov 23 in 24;

| (e) | tabele, zemljevida in geografskih koordinat geografskih podobmočij GFCM (v nadaljnjem besedilu: GSA) iz Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

tabele, zemljevida in geografskih koordinat geografskih podobmočij GFCM (v nadaljnjem besedilu: GSA) iz Priloge I;

| (f) | postopkov inšpekcijskega pregleda plovil v državi pristanišča iz Priloge II in |
| --- | --- |

(f)

postopkov inšpekcijskega pregleda plovil v državi pristanišča iz Priloge II in

| (g) | statističnih matrik GFCM iz Priloge III. |
| --- | --- |

(g)

statističnih matrik GFCM iz Priloge III.

Člen 27

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 26 se prenese na Komisijo za obdobje treh let od 19. januarja 2012. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 26 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 26, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 28

Spremembe Uredbe (ES) št. 1967/2006

Uredba (ES) št. 1967/2006 se spremeni:

| 1. | v členu 4 se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

1.

v členu 4 se črta odstavek 3;

| 2. | v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Za vlečne mreže, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes vsaj:






  (a) | mreža s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Za vlečne mreže, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes vsaj:

(a)

mreža s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali

| (b) | na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, mreža z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki ima priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od selektivnosti velikosti mreže iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, mreža z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki ima priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od selektivnosti velikosti mreže iz točke (a).

Ribiškim plovilom se dovoli uporabljati in imeti na krovu samo eno izmed obeh vrst mrež.

Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega odstavka, na podlagi katerega, kot tudi na podlagi podatkov, ki jih do 31. decembra 2011 posredujejo države članice, po potrebi predlaga ustrezne spremembe.“;

| 3. | člen 24 se črta; |
| --- | --- |

3.

člen 24 se črta;

| 4. | v členu 27 se črtata odstavka 1 in 4. |
| --- | --- |

4.

v členu 27 se črtata odstavka 1 in 4.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. decembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. SZPUNAR

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 71.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 20. oktobra 2011. Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011.

2

(3)  UL L 190, 4.7.1998, str. 34.

3

(4)  UL L 409, 30.12.2006, str. 9, kakor je bila nadomeščena s popravkom (UL L 36, 8.2.2007, str. 6).

4

(5)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

(7)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

7

(8)  UL L 5, 9.1.2004, str. 25.

8

(9)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

9

(10)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

10

(11)  UL L 179, 23.6.1998, str. 3.

11

---

PRILOGA I

A.   Tabela GSA GFCM

| PODOBMOČJE FAO | STATISTIČNI RAZDELKI FAO | GSA |
| --- | --- | --- |
| ZAHODNO | 1.1 | BALEARI |

PODOBMOČJE FAO

STATISTIČNI RAZDELKI FAO

GSA

ZAHODNO

1.1

BALEARI

| 1 | severno Alboransko morje |
| --- | --- |

1

severno Alboransko morje

| 2 | otok Alboran |
| --- | --- |

2

otok Alboran

| 3 | južno Alboransko morje |
| --- | --- |

3

južno Alboransko morje

| 4 | Alžirija |
| --- | --- |

4

Alžirija

| 5 | Balearski otoki |
| --- | --- |

5

Balearski otoki

| 6 | severna Španija |
| --- | --- |

6

severna Španija

| 11.1 | Sardinija (zahod) |
| --- | --- |

11.1

Sardinija (zahod)

| 1.2 | LEVJI ZALIV |
| --- | --- |

1.2

LEVJI ZALIV

| 7 | Levji zaliv |
| --- | --- |

7

Levji zaliv

| 1.3 | SARDINIJA |
| --- | --- |

1.3

SARDINIJA

| 8 | Korzika |
| --- | --- |

8

Korzika

| 9 | Ligursko in severno Tirensko morje |
| --- | --- |

9

Ligursko in severno Tirensko morje

| 10 | južno Tirensko morje |
| --- | --- |

10

južno Tirensko morje

| 11.2 | Sardinija (vzhod) |
| --- | --- |

11.2

Sardinija (vzhod)

| 12 | severna Tunizija |
| --- | --- |

12

severna Tunizija

OSREDNJE

| 2.1 | JADRANSKO MORJE |
| --- | --- |

2.1

JADRANSKO MORJE

| 17 | severno Jadransko morje |
| --- | --- |

17

severno Jadransko morje

| 18 | južno Jadransko morje (del) |
| --- | --- |

18

južno Jadransko morje (del)

| 2.2 | JONSKO MORJE |
| --- | --- |

2.2

JONSKO MORJE

| 13 | zaliv Hammamet |
| --- | --- |

13

zaliv Hammamet

| 14 | zaliv Gabes |
| --- | --- |

14

zaliv Gabes

| 15 | Malta |
| --- | --- |

15

Malta

| 16 | južno od Sicilije |
| --- | --- |

16

južno od Sicilije

| 18 | južno Jadransko morje (del) |
| --- | --- |

18

južno Jadransko morje (del)

| 19 | zahodno Jonsko morje |
| --- | --- |

19

zahodno Jonsko morje

| 20 | vzhodno Jonsko morje |
| --- | --- |

20

vzhodno Jonsko morje

| 21 | južno Jonsko morje |
| --- | --- |

21

južno Jonsko morje

VZHODNO

| 3.1 | EGEJSKO MORJE |
| --- | --- |

3.1

EGEJSKO MORJE

| 22 | Egejsko morje |
| --- | --- |

22

Egejsko morje

| 23 | otok Kreta |
| --- | --- |

23

otok Kreta

| 3.2 | LEVANTSKO MORJE |
| --- | --- |

3.2

LEVANTSKO MORJE

| 24 | severno Levantsko morje |
| --- | --- |

24

severno Levantsko morje

| 25 | Ciper |
| --- | --- |

25

Ciper

| 26 | južno Levantsko morje |
| --- | --- |

26

južno Levantsko morje

| 27 | Levantsko morje |
| --- | --- |

27

Levantsko morje

ČRNO MORJE

| 4.1 | MARMARSKO MORJE |
| --- | --- |

4.1

MARMARSKO MORJE

| 28 | Marmarsko morje |
| --- | --- |

28

Marmarsko morje

| 4.2 | ČRNO MORJE |
| --- | --- |

4.2

ČRNO MORJE

| 29 | Črno morje |
| --- | --- |

29

Črno morje

| 4.3 | AZOVSKO MORJE |
| --- | --- |

4.3

AZOVSKO MORJE

| 30 | Azovsko morje |
| --- | --- |

30

Azovsko morje

B.   Zemljevid GSA GFCM (GFCM, 2009)

Image

C.   Geografske koordinate za GSA GFCM (GFCM, 2009)

| GSAs | MEJE |
| --- | --- |
| 1 | obala
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° 36′ N 1° W |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W |
| 3 | obala
  36° N 5° 36′ W
  35° 49′ N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 13′ W
  meja med Marokom in Alžirijo |
| 4 | obala
  36° N 2° 13′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  38° N 0° 30′ E
  38° N 8° 35′ E
  meja med Alžirijo in Tunizijo
  meja med Marokom in Alžirijo |
| 5 | 38° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  38° N 6° E |
| 6 | obala
  37° 36′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  41° 47′ N 6° E
  42° 26′ N 3° 09′ E |
| 7 | obala
  42° 26′ N 3° 09′ E
  41° 20′ N 8° E
  meja med Francijo in Italijo |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 20′ N 8° E
  41° 18′ N 8° E |
| 9 | obala
  meja med Francijo in Italijo
  43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 13° E |
| 10 | obala (vključno s severno Sicilijo)
  41° 18′ N 13° E
  41° 18′ N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30′ E |
| 11 | 41° 47′ N 6° E
  41° 18′ N 6° E
  41° 18′ N 11° E
  38° 30′ N 11° E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° N 8° 30′ E
  38° N 6° |
| 12 | obala
  meja med Alžirijo in Tunizijo
  38° N 8° 30′ E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° 30′ N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04′E |
| 13 | obala
  37° N 11° 04′E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  35° N 11° E |
| 14 | obala
  35° N 11° E
  35° N 15° 18′ E
  meja med Tunizijo in Libijo |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ E
  35° N 13° 30′E
  35° N 15° 18′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E |
| 16 | obala
  38° N 12° 30′ E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  36° 30′ N 13° 30′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E
  37° N 15° 18′ E |
| 17 | obala
  41° 55′ N 15° 08′ E
  meja med Hrvaško in Črno goro |
| 18 | obala (na obeh straneh)
  41° 55′ N 15° 08′ E
  40° 04′ N 18° 29′ E
  meja med Hrvaško in Črno goro
  meja med Albanijo in Grčijo |
| 19 | obala (vključno z zahodno Sicilijo)
  40° 04′ N 18° 29′ E
  37° N 15° 18′ E
  35° N 15° 18′ E
  35° N 19° 10′ E
  39° 58′ N 19° 10′ E |
| 20 | obala
  meja med Albanijo in Grčijo
  39° 58′ N 19° 10′ E
  35° N 19° 10′ E
  35° N 23° E
  36° 30′ N 23° E |
| 21 | obala
  meja med Tunizijo in Grčijo
  35° N 15° 18′ E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09′ E
  meja med Libijo in Egiptom |
| 22 | obala
  36° 30′ N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 29° E
  36° 43′ N 29° E |
| 23 | 36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 23° E |
| 24 | obala
  36° 43′ N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47′ N 32° E
  35° 47′ N 35° E
  meja med Turčijo in Sirijo |
| 25 | 35° 47′ N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E |
| 26 | obala
  meja med Libijo in Egiptom
  34° N 25° 09′ E
  34° N 34° 13′ E
  meja med Egiptom in Gazo |
| 27 | obala
  meja med Egiptom in Gazo
  34° N 34° 13′ E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E
  meja med Turčijo in Sirijo |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GSAs

MEJE

1

obala

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° 36′ N 1° W

2

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

3

obala

36° N 5° 36′ W

35° 49′ N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 13′ W

meja med Marokom in Alžirijo

4

obala

36° N 2° 13′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

38° N 0° 30′ E

38° N 8° 35′ E

meja med Alžirijo in Tunizijo

meja med Marokom in Alžirijo

5

38° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

38° N 6° E

6

obala

37° 36′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

41° 47′ N 6° E

42° 26′ N 3° 09′ E

7

obala

42° 26′ N 3° 09′ E

41° 20′ N 8° E

meja med Francijo in Italijo

8

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 20′ N 8° E

41° 18′ N 8° E

9

obala

meja med Francijo in Italijo

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 13° E

10

obala (vključno s severno Sicilijo)

41° 18′ N 13° E

41° 18′ N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30′ E

11

41° 47′ N 6° E

41° 18′ N 6° E

41° 18′ N 11° E

38° 30′ N 11° E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° N 8° 30′ E

38° N 6°

12

obala

meja med Alžirijo in Tunizijo

38° N 8° 30′ E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° 30′ N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04′E

13

obala

37° N 11° 04′E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

35° N 11° E

14

obala

35° N 11° E

35° N 15° 18′ E

meja med Tunizijo in Libijo

15

36° 30′ N 13° 30′ E

35° N 13° 30′E

35° N 15° 18′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

16

obala

38° N 12° 30′ E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

36° 30′ N 13° 30′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

37° N 15° 18′ E

17

obala

41° 55′ N 15° 08′ E

meja med Hrvaško in Črno goro

18

obala (na obeh straneh)

41° 55′ N 15° 08′ E

40° 04′ N 18° 29′ E

meja med Hrvaško in Črno goro

meja med Albanijo in Grčijo

19

obala (vključno z zahodno Sicilijo)

40° 04′ N 18° 29′ E

37° N 15° 18′ E

35° N 15° 18′ E

35° N 19° 10′ E

39° 58′ N 19° 10′ E

20

obala

meja med Albanijo in Grčijo

39° 58′ N 19° 10′ E

35° N 19° 10′ E

35° N 23° E

36° 30′ N 23° E

21

obala

meja med Tunizijo in Grčijo

35° N 15° 18′ E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09′ E

meja med Libijo in Egiptom

22

obala

36° 30′ N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 29° E

36° 43′ N 29° E

23

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 23° E

24

obala

36° 43′ N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47′ N 32° E

35° 47′ N 35° E

meja med Turčijo in Sirijo

25

35° 47′ N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

26

obala

meja med Libijo in Egiptom

34° N 25° 09′ E

34° N 34° 13′ E

meja med Egiptom in Gazo

27

obala

meja med Egiptom in Gazo

34° N 34° 13′ E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

meja med Turčijo in Sirijo

28

29

30

---

PRILOGA II

Postopki inšpekcijskega pregleda plovil v državi pristanišča

1.   Identifikacija plovila

Pristaniški inšpektorji:

| (a) | preverijo, da je uradna dokumentacija na krovu veljavna, po potrebi z ustrezno navezavo stikov z državo zastave ali s pomočjo mednarodnih evidenc plovil; |
| --- | --- |

(a)

preverijo, da je uradna dokumentacija na krovu veljavna, po potrebi z ustrezno navezavo stikov z državo zastave ali s pomočjo mednarodnih evidenc plovil;

| (b) | po potrebi zagotovijo uradni prevod dokumentacije; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zagotovijo uradni prevod dokumentacije;

| (c) | preverijo, da so ime plovila, zastava, kakršna koli zunanja identifikacijska številka in oznake (ter, če je na voljo, identifikacijska številka ladje, ki jo dodeli Mednarodna pomorska organizacija (v nadaljnjem besedilu: IMO)) ter mednarodni radijski klicni znak pravilni; |
| --- | --- |

(c)

preverijo, da so ime plovila, zastava, kakršna koli zunanja identifikacijska številka in oznake (ter, če je na voljo, identifikacijska številka ladje, ki jo dodeli Mednarodna pomorska organizacija (v nadaljnjem besedilu: IMO)) ter mednarodni radijski klicni znak pravilni;

| (d) | preverijo, kolikor je to mogoče, ali je plovilo spremenilo ime in/ali zastavo, in po potrebi zabeležijo prejšnje(-a) ime(-na) in zastavo(-e); |
| --- | --- |

(d)

preverijo, kolikor je to mogoče, ali je plovilo spremenilo ime in/ali zastavo, in po potrebi zabeležijo prejšnje(-a) ime(-na) in zastavo(-e);

| (e) | zabeležijo pristanišče registracije, ime in naslov lastnika (in upravljavca ter upravičenega lastnika, če to ni lastnik), zastopnika in kapitana plovila, vključno z enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika, če je na voljo, ter |
| --- | --- |

(e)

zabeležijo pristanišče registracije, ime in naslov lastnika (in upravljavca ter upravičenega lastnika, če to ni lastnik), zastopnika in kapitana plovila, vključno z enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika, če je na voljo, ter

| (f) | zabeležijo imena in naslove morebitnih prejšnjih lastnikov v zadnjih petih letih. |
| --- | --- |

(f)

zabeležijo imena in naslove morebitnih prejšnjih lastnikov v zadnjih petih letih.

2.   Dovoljenja

Pristaniški inšpektorji preverijo, da so dovoljenja za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov skladna s podatki, pridobljenimi v skladu s točko 1, in preverijo trajanje dovoljenj ter njihovo veljavnost glede območij, vrst in ribolovnih orodij.

3.   Druga dokumentacija

Pristaniški inšpektorji pregledajo vso zadevno dokumentacijo, vključno z dokumenti v elektronski obliki. Zadevna dokumentacija lahko vključuje ladijske dnevnike, predvsem ribolovni ladijski dnevnik, ter seznam posadke, natovorne načrte in skice ali opise skladišč za ribe, če so na voljo. Taka skladišča ali prostori se lahko pregledajo, da se preveri, ali sta njihova velikost in zasnova v skladu s temi skicami ali opisi in ali je natovarjanje v skladu z natovornimi načrti. Kadar je primerno, ta dokumentacija vsebuje tudi dokumente o ulovu ali trgovinske listine, ki jih izdajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

4.   Ribolovno orodje

| (a) | Pristaniški inšpektorji preverijo, da je ribolovno orodje na krovu v skladu s pogoji dovoljenj. Orodje se lahko pregleda tudi z namenom, da se preveri, ali med drugim glede velikosti mrežnih očes (in morebitnih naprav), dolžine mrež in velikosti trnkov ustreza veljavnim predpisom in ali so identifikacijske oznake orodja v skladu z oznakami, ki so dovoljene za plovilo. |
| --- | --- |

(a)

Pristaniški inšpektorji preverijo, da je ribolovno orodje na krovu v skladu s pogoji dovoljenj. Orodje se lahko pregleda tudi z namenom, da se preveri, ali med drugim glede velikosti mrežnih očes (in morebitnih naprav), dolžine mrež in velikosti trnkov ustreza veljavnim predpisom in ali so identifikacijske oznake orodja v skladu z oznakami, ki so dovoljene za plovilo.

| (b) | Pristaniški inšpektorji lahko tudi preiščejo plovilo, da ugotovijo, ali je na njem ribolovno orodje, ki je natovorjeno tako, da ga je težko opaziti, ali ribolovno orodje, ki je kako drugače nezakonito. |
| --- | --- |

(b)

Pristaniški inšpektorji lahko tudi preiščejo plovilo, da ugotovijo, ali je na njem ribolovno orodje, ki je natovorjeno tako, da ga je težko opaziti, ali ribolovno orodje, ki je kako drugače nezakonito.

5.   Ribe in ribiški proizvodi

| (a) | Pristaniški inšpektorji čim podrobneje pregledajo, ali so bili ribe in ribiški proizvodi na krovu pridobljeni v skladu s pogoji iz veljavnih dovoljenj. Pristaniški inšpektorji pri tem pregledajo ribolovni ladijski dnevnik in predložena poročila, vključno s tistimi, ki so bila morebiti poslana prek sistema za spremljanje plovil. |
| --- | --- |

(a)

Pristaniški inšpektorji čim podrobneje pregledajo, ali so bili ribe in ribiški proizvodi na krovu pridobljeni v skladu s pogoji iz veljavnih dovoljenj. Pristaniški inšpektorji pri tem pregledajo ribolovni ladijski dnevnik in predložena poročila, vključno s tistimi, ki so bila morebiti poslana prek sistema za spremljanje plovil.

| (b) | Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo ribe v skladišču ali med iztovarjanjem, da določijo količine in vrste rib na krovu. Pri tem lahko pristaniški inšpektorji odprejo škatle, v katerih so ribe predpakirane, in prestavijo ribe ali škatle, da se prepričajo, ali je skladišče za ribe v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(b)

Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo ribe v skladišču ali med iztovarjanjem, da določijo količine in vrste rib na krovu. Pri tem lahko pristaniški inšpektorji odprejo škatle, v katerih so ribe predpakirane, in prestavijo ribe ali škatle, da se prepričajo, ali je skladišče za ribe v dobrem stanju.

| (c) | Če plovilo iztovarja ribe, lahko pristaniški inšpektorji preverijo iztovorjene vrste in količine. Tako preverjanje lahko vključuje vrsto proizvoda, živo težo (na podlagi količin iz ladijskega dnevnika) in pretvorbeni faktor, uporabljen pri preračunu predelane teže v živo težo. Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo tudi morebitne količine, obdržane na krovu. |
| --- | --- |

(c)

Če plovilo iztovarja ribe, lahko pristaniški inšpektorji preverijo iztovorjene vrste in količine. Tako preverjanje lahko vključuje vrsto proizvoda, živo težo (na podlagi količin iz ladijskega dnevnika) in pretvorbeni faktor, uporabljen pri preračunu predelane teže v živo težo. Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo tudi morebitne količine, obdržane na krovu.

| (d) | Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo količino in sestavo vsega ulova na krovu, vključno z vzorčenjem. |
| --- | --- |

(d)

Pristaniški inšpektorji lahko pregledajo količino in sestavo vsega ulova na krovu, vključno z vzorčenjem.

6.   Preverjanje ribolova IUU

Uporablja se člen 11 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

7.   Poročilo

Po opravljenem inšpekcijskem pregledu inšpektor pripravi pisno poročilo in ga podpiše ter en izvod predloži kapitanu plovila.

8.   Rezultati inšpekcijskih pregledov v državi pristanišča

Rezultati inšpekcijskih pregledov v državi pristanišča vključujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | Podatki o inšpekcijskem pregledu






  — | inšpekcijski organ (naziv inšpekcijskega organa ali nadomestnega organa, ki ga imenuje organ), |
| --- | --- | --- |

1.

Podatki o inšpekcijskem pregledu

—

inšpekcijski organ (naziv inšpekcijskega organa ali nadomestnega organa, ki ga imenuje organ),

| — | ime inšpektorja, |
| --- | --- |

—

ime inšpektorja,

| — | datum in ura inšpekcijskega pregleda, |
| --- | --- |

—

datum in ura inšpekcijskega pregleda,

| — | pristanišče inšpekcijskega pregleda (kraj, kjer se inšpekcijski pregled plovila izvede) in |
| --- | --- |

—

pristanišče inšpekcijskega pregleda (kraj, kjer se inšpekcijski pregled plovila izvede) in

| — | datum (datum zaključka poročila). |
| --- | --- |

—

datum (datum zaključka poročila).

| 2. | Identifikacija plovila






  — | ime plovila, |
| --- | --- | --- |

2.

Identifikacija plovila

—

ime plovila,

| — | vrsta plovila, |
| --- | --- |

—

vrsta plovila,

| — | vrsta orodja, |
| --- | --- |

—

vrsta orodja,

| — | zunanja identifikacijska številka (številka na boku plovila) in številka IMO (če je na voljo) ali druga ustrezna številka, |
| --- | --- |

—

zunanja identifikacijska številka (številka na boku plovila) in številka IMO (če je na voljo) ali druga ustrezna številka,

| — | mednarodni radijski klicni znak, |
| --- | --- |

—

mednarodni radijski klicni znak,

| — | številka MMSI (Maritime Mobile Service Identity – identifikacijska številka pomorske mobilne postaje), če je na voljo, |
| --- | --- |

—

številka MMSI (Maritime Mobile Service Identity – identifikacijska številka pomorske mobilne postaje), če je na voljo,

| — | država zastave (država, v kateri je plovilo registrirano), |
| --- | --- |

—

država zastave (država, v kateri je plovilo registrirano),

| — | morebitna prejšnja imena in zastave, |
| --- | --- |

—

morebitna prejšnja imena in zastave,

| — | domače pristanišče (pristanišče registracije plovila) in prejšnja domača pristanišča, |
| --- | --- |

—

domače pristanišče (pristanišče registracije plovila) in prejšnja domača pristanišča,

| — | lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | upravičeni lastnik plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

upravičeni lastnik plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | upravljavec plovila, ki je odgovoren za uporabo plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

upravljavec plovila, ki je odgovoren za uporabo plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | zastopnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

zastopnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | imena in naslovi morebitnih prejšnjih lastnikov, |
| --- | --- |

—

imena in naslovi morebitnih prejšnjih lastnikov,

| — | ime, državljanstvo ter kvalifikacije kapitana in ribiškega kapitana na področju pomorstva ter |
| --- | --- |

—

ime, državljanstvo ter kvalifikacije kapitana in ribiškega kapitana na področju pomorstva ter

| — | seznam posadke. |
| --- | --- |

—

seznam posadke.

| 3. | Dovoljenja za ribolov (dovoljenja za gospodarski ribolov/ribolovne karte)






  — | dovoljenja plovil za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov, |
| --- | --- | --- |

3.

Dovoljenja za ribolov (dovoljenja za gospodarski ribolov/ribolovne karte)

—

dovoljenja plovil za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov,

| — | države, ki so izdale dovoljenja, |
| --- | --- |

—

države, ki so izdale dovoljenja,

| — | pogoji dovoljenja, vključno z območji in trajanjem, |
| --- | --- |

—

pogoji dovoljenja, vključno z območji in trajanjem,

| — | zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva, |
| --- | --- |

—

zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva,

| — | območja, področje uporabe in trajanje dovoljenj, |
| --- | --- |

—

območja, področje uporabe in trajanje dovoljenj,

| — | podrobnosti odobrene dodelitve: kvota, ribolovni napor ali drugo, |
| --- | --- |

—

podrobnosti odobrene dodelitve: kvota, ribolovni napor ali drugo,

| — | odobrene vrste, prilov in ribolovno orodje ter |
| --- | --- |

—

odobrene vrste, prilov in ribolovno orodje ter

| — | evidence in dokumenti v zvezi s pretovarjanjem (kjer je primerno). |
| --- | --- |

—

evidence in dokumenti v zvezi s pretovarjanjem (kjer je primerno).

| 4. | Podatki o ribolovnem potovanju






  — | datum, ura, cona in kraj začetka trenutnega ribolovnega potovanja, |
| --- | --- | --- |

4.

Podatki o ribolovnem potovanju

—

datum, ura, cona in kraj začetka trenutnega ribolovnega potovanja,

| — | obiskana območja (vstop in izstop iz različnih območij), |
| --- | --- |

—

obiskana območja (vstop in izstop iz različnih območij),

| — | dejavnosti pretovarjanja na morju (datum, vrste, kraj, količina pretovorjenih rib), |
| --- | --- |

—

dejavnosti pretovarjanja na morju (datum, vrste, kraj, količina pretovorjenih rib),

| — | zadnje obiskano pristanišče, |
| --- | --- |

—

zadnje obiskano pristanišče,

| — | datum in ura zaključka trenutnega ribolovnega potovanja ter |
| --- | --- |

—

datum in ura zaključka trenutnega ribolovnega potovanja ter

| — | morebitno predvideno naslednje pristanišče postanka. |
| --- | --- |

—

morebitno predvideno naslednje pristanišče postanka.

| 5. | Rezultat inšpekcijskega pregleda ulova






  — | začetek in konec raztovarjanja (uri in datum), |
| --- | --- | --- |

5.

Rezultat inšpekcijskega pregleda ulova

—

začetek in konec raztovarjanja (uri in datum),

| — | vrste rib, |
| --- | --- |

—

vrste rib,

| — | vrsta proizvoda, |
| --- | --- |

—

vrsta proizvoda,

| — | živa teža (na podlagi količin iz ladijskega dnevnika), |
| --- | --- |

—

živa teža (na podlagi količin iz ladijskega dnevnika),

| — | zadevni pretvorbeni faktor, |
| --- | --- |

—

zadevni pretvorbeni faktor,

| — | predelana teža (iztovorjene količine po vrstah in obliki), |
| --- | --- |

—

predelana teža (iztovorjene količine po vrstah in obliki),

| — | enakovredna živa teža (iztovorjena količina, enakovredna živi teži, izračunana kot „teža proizvoda, pomnožena s pretvorbenim faktorjem“), |
| --- | --- |

—

enakovredna živa teža (iztovorjena količina, enakovredna živi teži, izračunana kot „teža proizvoda, pomnožena s pretvorbenim faktorjem“),

| — | predvideni namembni kraj rib in ribiških proizvodov, ki so bili pregledani, ter |
| --- | --- |

—

predvideni namembni kraj rib in ribiških proizvodov, ki so bili pregledani, ter

| — | količina in vrste morebitnih rib na krovu. |
| --- | --- |

—

količina in vrste morebitnih rib na krovu.

| 6. | Rezultati inšpekcijskega pregleda orodja






  — | podrobnosti o vrstah orodja. |
| --- | --- | --- |

6.

Rezultati inšpekcijskega pregleda orodja

—

podrobnosti o vrstah orodja.

| 7. | Sklepne ugotovitve






  — | sklepne ugotovitve inšpekcijskega pregleda, vključno z navedbo domnevnih kršitev ter zadevnih pravil in ukrepov. Taki dokazi se priložijo poročilu o inšpekcijskem pregledu. |
| --- | --- | --- |

7.

Sklepne ugotovitve

—

sklepne ugotovitve inšpekcijskega pregleda, vključno z navedbo domnevnih kršitev ter zadevnih pravil in ukrepov. Taki dokazi se priložijo poročilu o inšpekcijskem pregledu.

---

PRILOGA III

A.   Razčlenitev ladjevja GFCM/SAC

| Skupine | < 6 metrov | 6 do 12 metrov | 12 do 24 metrov | Več kot 24 metrov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Večnamenska majhna plovila brez motorja |

Skupine

< 6 metrov

6 do 12 metrov

12 do 24 metrov

Več kot 24 metrov

1.

Večnamenska majhna plovila brez motorja

A

| 2. | Večnamenska majhna plovila z motorjem |
| --- | --- |

2.

Večnamenska majhna plovila z motorjem

B

C

| 3. | Plovila z vlečnimi mrežami |
| --- | --- |

3.

Plovila z vlečnimi mrežami

D

E

F

| 4. | Plovila z zapornimi plavaricami |
| --- | --- |

4.

Plovila z zapornimi plavaricami

G

H

| 5. | Parangalke |
| --- | --- |

5.

Parangalke

I

| 6. | Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami |
| --- | --- |

6.

Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami

J

| 7. | Plovila za ribolov tunov s potegalkami |
| --- | --- |

7.

Plovila za ribolov tunov s potegalkami

K

| 8. | Plavajoči bagri |
| --- | --- |

8.

Plavajoči bagri

L

| 9. | Večnamenska plovila |
| --- | --- |

9.

Večnamenska plovila

M

Opis segmentov:

A   Večnamenska majhna plovila brez motorja– vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina) brez motorja (veter ali pogon).

B   Večnamenska majhna plovila z motorjem, krajša od 6 metrov– vsa plovila, krajša od 6 metrov (skupna dolžina) z motorjem.

C   Večnamenska majhna plovila z motorjem, dolga od 6 do 12 metrov– vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), z motorjem, ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali uporabljajo orodje, ki ni predvideno v tej razvrstitvi.

D   Plovila z vlečnimi mrežami, krajša od 12 metrov– vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

E   Plovila z vlečnimi mrežami, dolga od 12 do 24 metrov– vsa plovila, dolga od 12 do 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

F   Plovila z vlečnimi mrežami, daljša od 24 metrov– vsa plovila, daljša od 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

G   Plovila z zapornimi plavaricami od 6 do 12 metrov– vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

H   Plovila z zapornimi plavaricami, daljša od 12 metrov– vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora, razen plovil, ki kadar koli v letu uporabljajo potegalke za tune.

I   Parangalke, daljše od 6 metrov– vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s parangali predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

J   Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami, daljša od 6 metrov– vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pelagičnimi vlečnimi mrežami predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

K   Plovila za ribolov tunov s potegalkami– vsa plovila, ki kadar koli v letu uporabljajo potegalke za tune.

L   Plavajoči bagri, daljši od 6 metrov– vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s strgačo predstavlja več kot 50 odstotkov njihovega napora.

M   Večnamenska plovila, daljša od 12 metrov– vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali uporabljajo orodje, ki ni predvideno v tej razvrstitvi.

Opomba: Za zbiranje podatkov so na voljo vsa polja. Pri poljih iz zgornje tabele, ki ostanejo prazna, se šteje, da verjetno ni pomembnega števila zadevnih plovil. Vendar pa je priporočljivo, če je to potrebno, da se podatki v „praznih poljih“ združijo z najustreznejšim sosednjim „sivim poljem“.

B.   Tabela o meritvah nominalnega ribolovnega napora

| Orodje | Število in dimenzija | Zmogljivost | Dejavnost | Nominalni napor (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Strgača (za mehkužce) | Odprta usta, širina ust | BT – bruto tona | Čas ribolova | Strgano na morskem dnu (2) |
| Vlečna mreža (vključno s strgačami za bokoplute) | Vrsta vlečne mreže (pelagična, pridnena)
  BT in/ali BRT
  Moč motorja
  Velikost mrežnega očesa
  Velikost mreže (širina ust)
  Hitrost | BT – bruto tona | Čas ribolova | BT × dnevi
  BT × ure
  kW × dnevi |
| Zaporna plavarica | Dolžina in globina mreže
  BT – bruto tona
  Jakost svetlobe
  Število majhnih čolnov | BT – bruto tona
  Dolžina in globina mreže | Čas iskanja
  Dejavnost | BT × Ribiške dejavnosti
  Dolžina mreže × ribiške dejavnosti |
| Mreže | Vrsta mreže (npr. trislojna mreža, zabodna mreža itd.)
  Dolžina mreže (uporabljena v pravilih)
  BT – bruto tona
  Površina mreže
  Velikost mrežnega očesa | Dolžina in globina mreže | Čas ribolova | Dolžina mreže × dnevi
  Površina×dnevi |
| Parangali | Število trnkov
  BT – bruto tona
  Število enot parangalov
  Značilnosti trnkov
  Vaba | Število trnkov
  Število enot parangalov | Čas ribolova | Število trnkov × ure
  Število trnkov × dnevi
  Število enot parangalov × dnevi/ure |
| Vabe | BT | Število vab | Čas ribolova | Število vab × dnevi |
| Zaporna plavarica/FAD | Število FAD | Število FAD | Število potovanj | Število FAD × število potovanj |

Orodje

Število in dimenzija

Zmogljivost

Dejavnost

Nominalni napor (1)

Strgača (za mehkužce)

Odprta usta, širina ust

BT – bruto tona

Čas ribolova

Strgano na morskem dnu (2)

Vlečna mreža (vključno s strgačami za bokoplute)

Vrsta vlečne mreže (pelagična, pridnena)

BT in/ali BRT

Moč motorja

Velikost mrežnega očesa

Velikost mreže (širina ust)

Hitrost

BT – bruto tona

Čas ribolova

BT × dnevi

BT × ure

kW × dnevi

Zaporna plavarica

Dolžina in globina mreže

BT – bruto tona

Jakost svetlobe

Število majhnih čolnov

BT – bruto tona

Dolžina in globina mreže

Čas iskanja

Dejavnost

BT × Ribiške dejavnosti

Dolžina mreže × ribiške dejavnosti

Mreže

Vrsta mreže (npr. trislojna mreža, zabodna mreža itd.)

Dolžina mreže (uporabljena v pravilih)

BT – bruto tona

Površina mreže

Velikost mrežnega očesa

Dolžina in globina mreže

Čas ribolova

Dolžina mreže × dnevi

Površina×dnevi

Parangali

Število trnkov

BT – bruto tona

Število enot parangalov

Značilnosti trnkov

Vaba

Število trnkov

Število enot parangalov

Čas ribolova

Število trnkov × ure

Število trnkov × dnevi

Število enot parangalov × dnevi/ure

Vabe

BT

Število vab

Čas ribolova

Število vab × dnevi

Zaporna plavarica/FAD

Število FAD

Število FAD

Število potovanj

Število FAD × število potovanj

C.   Naloga 1 GFCM – Operativne enote

Image

---

(1)  Ukrepi napora, ki ne vključujejo časovne dejavnosti, se morajo nanašati na določeno obdobje (tj. na leto).

(2)  Nanašati bi se moralo na določeno območje (z navedbo površine), da se oceni ribolovna intenzivnost (napor/km2) in da se napor poveže s staleži, ki se lovijo.

---

Popravki

| 30.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/62

---

ZAPISNIK O POPRAVKU

Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (državami članicami Evropske unije) in Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, podpisane v Atenah, dne 16. Aprila 2003

(
  Uradni list Evropske unije L 236 z dne 23. septembra 2003
  )

(Slovenska posebna izdaja, posebna številka z dne 23. septembra 2003)

Ta popravek je bil narejen z zapisnikom o popravku, ki je bil 2. decembra 2011 podpisan v Rimu in katerega depozitar je Vlada Italijanske republike.

| I. | Akt o pristopu |
| --- | --- |

I.

Akt o pristopu

| 1. | Priloga II „Seznam iz člena 20 Akta o pristopu“, Poglavje 6 „Kmetijstvo“, Oddelek A „Kmetijska zakonodaja“ |
| --- | --- |

1.

Priloga II „Seznam iz člena 20 Akta o pristopu“, Poglavje 6 „Kmetijstvo“, Oddelek A „Kmetijska zakonodaja“

| (a) | Stran 364, Prilagoditev Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 160, 26.6.1999, str. 21) – točka 24, tabela v podtočki (i): |
| --- | --- |

(a)

Stran 364, Prilagoditev Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 160, 26.6.1999, str. 21) – točka 24, tabela v podtočki (i):

besedilo:

„izraženo v milijonih evrov“;

se glasi:

„izraženo v milijonih eurov“;

| (b) | stran 380, Prilagoditev Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso (UL L 341, 22.12.2001, str. 3) – točka 33, tabela v podtočki (d): |
| --- | --- |

(b)

stran 380, Prilagoditev Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso (UL L 341, 22.12.2001, str. 3) – točka 33, tabela v podtočki (d):

besedilo:

„izraženo v tisočih evrov“;

se glasi:

„izraženo v tisočih eurov“;

| 2. | Priloga II „Seznam iz člena 20 Akta o pristopu“, Poglavje 12 „Energetika“, Oddelek A „Splošno“
  Stran 586, Prilagoditev Statuta dobavne Agencije Euratoma (UL 27, 6.12.1958, str. 534) – točka 1, podtočka (b): |
| --- | --- |

2.

Priloga II „Seznam iz člena 20 Akta o pristopu“, Poglavje 12 „Energetika“, Oddelek A „Splošno“

Stran 586, Prilagoditev Statuta dobavne Agencije Euratoma (UL 27, 6.12.1958, str. 534) – točka 1, podtočka (b):

besedilo:

| „5. | Vsa plačila se opravijo v evrih.“; |
| --- | --- |

„5.

Vsa plačila se opravijo v evrih.“;

se glasi:

| „5. | Vsa plačila se opravijo v eurih.“; |
| --- | --- |

„5.

Vsa plačila se opravijo v eurih.“;

| 3. | Stran 925, Priloga XV „Maksimalne dodatne odobrene pravice iz člena 32(1) Akta o pristopu“, naslov tabele |
| --- | --- |

3.

Stran 925, Priloga XV „Maksimalne dodatne odobrene pravice iz člena 32(1) Akta o pristopu“, naslov tabele

besedilo:

„... (v milijonih evrov - v cenah iz 1999) ...“;

se glasi:

„... (v milijonih eurov - v cenah iz 1999) ...“;

| 4. | Protokol št. 1 o spremembah Statuta Evropske investicijske banke
  Stran 933, člen 5 Protokola: |
| --- | --- |

4.

Protokol št. 1 o spremembah Statuta Evropske investicijske banke

Stran 933, člen 5 Protokola:

besedilo:

„Kraljevina Španija in nove države članice kapital in plačila iz členov 2, 3 in 4 tega protokola vplačajo v gotovini v evrih, razen če svet guvernerjev soglasno določi odstopanje.“;

se glasi:

„Kraljevina Španija in nove države članice kapital in plačila iz členov 2, 3 in 4 tega protokola vplačajo v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno določi odstopanje.“;

| II. | Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (Rim 1957), ki je priložena Pristopni pogodbi
  Člen 192, drugi pododstavek: |
| --- | --- |

II.

Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (Rim 1957), ki je priložena Pristopni pogodbi

Člen 192, drugi pododstavek:

besedilo:

„..., pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti odločbe.“;

se glasi:

„..., pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen preveritve pristnosti odločbe.“;

| III. | Pogodba o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropske skupnosti (Bruselj 1965), ki je priložena Pristopni pogodbi
  Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, člen 13, drugi odstavek: |
| --- | --- |

III.

Pogodba o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropske skupnosti (Bruselj 1965), ki je priložena Pristopni pogodbi

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, člen 13, drugi odstavek:

besedilo:

„Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Skupnosti.“;

se glasi:

„Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačuje Skupnost.“;

| IV. | Pogodba o Evropski uniji (Maastricht 1992), ki je priložena Pristopni pogodbi |
| --- | --- |

IV.

Pogodba o Evropski uniji (Maastricht 1992), ki je priložena Pristopni pogodbi

| (a) | Naslov II, Določbe, ki spreminjajo Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti z namenom ustanoviti Evropsko skupnost, člen G, točka 25, člen 104c(11), zadnja alinea: |
| --- | --- |

(a)

Naslov II, Določbe, ki spreminjajo Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti z namenom ustanoviti Evropsko skupnost, člen G, točka 25, člen 104c(11), zadnja alinea:

besedilo:

| „– | naloži primerno visoke denarne kazni.“; |
| --- | --- |

„–

naloži primerno visoke denarne kazni.“;

se glasi:

| „– | naloži primerno visoko globo.“; |
| --- | --- |

„–

naloži primerno visoko globo.“;

| (b) | Protokol o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, odstavek 10, zadnji stavek: |
| --- | --- |

(b)

Protokol o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, odstavek 10, zadnji stavek:

besedilo:

„Če Združeno kraljestvo preide v tretjo fazo skladno z določbami tega protokola, ...“;

se glasi:

„Če Združeno kraljestvo preide v tretjo fazo skladno z določbami tega odstavka, ...“;

| V. | Amsterdamska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekatere z njimi povezane akte (Amsterdam 1997), ki je priložena Pristopni pogodbi
  Pogodba o Evropski uniji
  Člen F.1, zadnji stavek: |
| --- | --- |

V.

Amsterdamska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekatere z njimi povezane akte (Amsterdam 1997), ki je priložena Pristopni pogodbi

Pogodba o Evropski uniji

Člen F.1, zadnji stavek:

besedilo:

„Pri tem Svet upošteva morebitne posledice takšnega mirovanja pravic in obveznosti fizičnih in pravnih oseb.“;

se glasi:

„Pri tem Svet upošteva morebitne posledice takšnega mirovanja na pravice in obveznosti fizičnih in pravnih oseb.“.

---