# Jurnalul Oficial L 271/2011

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2011.271.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 271 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5418 octombrie 2011 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2011.271.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 271

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5418 octombrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1027/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de marlin alb în Oceanul Atlantic de către navele care arborează pavilionul Portugaliei | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1028/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de specii de baryx în apele UE și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Portugaliei | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1029/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de pește-pescar în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 5 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1030/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 7 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1031/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de sabie neagră în apele UE și apele internaționale din zonele VIII, IX și X de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 9 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1032/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de merlan în zona VIII de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1033/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de specii de cardină în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 13 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 privind supravegherea siguranței în managementul traficului aerian și serviciile de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de stabilire a cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 482/2008 și (UE) nr. 691/2010 (
  1
  ) | 23 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1036/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de fixare, pentru exercițiul contabil 2012 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a intervențiilor constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor | 42 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1037/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 44 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1038/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/12 | 46 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/691/PESC a Consiliului din 17 octombrie 2011 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Kosovo | 48 |
| | | 2011/692/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 octombrie 2011 privind cererea Regatului Unit de a accepta Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 7228] | 49 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 1027/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de marlin alb în Oceanul Atlantic de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1028/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de specii de baryx în apele UE și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

3

*

Regulamentul (UE) nr. 1029/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de pește-pescar în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

5

*

Regulamentul (UE) nr. 1030/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Spaniei

7

*

Regulamentul (UE) nr. 1031/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de sabie neagră în apele UE și apele internaționale din zonele VIII, IX și X de către navele care arborează pavilionul Spaniei

9

*

Regulamentul (UE) nr. 1032/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de merlan în zona VIII de către navele care arborează pavilionul Belgiei

11

*

Regulamentul (UE) nr. 1033/2011 al Comisiei din 13 octombrie 2011 de interzicere a pescuitului de specii de cardină în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

13

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 privind supravegherea siguranței în managementul traficului aerian și serviciile de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (
  1
  )

1

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de stabilire a cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 482/2008 și (UE) nr. 691/2010 (
  1
  )

1

23

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1036/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de fixare, pentru exercițiul contabil 2012 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a intervențiilor constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor

42

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1037/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

44

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1038/2011 al Comisiei din 17 octombrie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/12

46

DECIZII

*

Decizia 2011/691/PESC a Consiliului din 17 octombrie 2011 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Kosovo

48

2011/692/UE

*

Decizia Comisiei din 14 octombrie 2011 privind cererea Regatului Unit de a accepta Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 7228]

[notificată cu numărul C(2011) 7228]

49

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/693/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 decembrie 2005 privind planul de restructurare a industriei cărbunelui din Spania și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005, puse în aplicare de Spania pentru anii 2003 și 2004
  [notificată cu numărul C(2005) 5410]

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2011/693/CE

*

Decizia Comisiei din 21 decembrie 2005 privind planul de restructurare a industriei cărbunelui din Spania și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005, puse în aplicare de Spania pentru anii 2003 și 2004
  [notificată cu numărul C(2005) 5410]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2005) 5410]

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1027/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de marlin alb în Oceanul Atlantic de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 50/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Portugalia |
| Stoc | WHM/ATLANT |
| Specie | Marlin alb (Tetrapturus albidus) |
| Zonă | Oceanul Atlantic |
| Dată | 5.9.2011 |

Nr.

50/T&Q

Stat membru

Portugalia

Stoc

WHM/ATLANT

Specie

Marlin alb (Tetrapturus albidus)

Zonă

Oceanul Atlantic

Dată

5.9.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1028/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de specii de baryx în apele UE și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 336, 21.12.2010, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 51/DSS |
| --- | --- |
| Stat membru | Portugalia |
| Stoc | ALF/3X14- |
| Specie | Specii de baryx (Beryx spp.) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV |
| Dată | 5.9.2011 |

Nr.

51/DSS

Stat membru

Portugalia

Stoc

ALF/3X14-

Specie

Specii de baryx (Beryx spp.)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV

Dată

5.9.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1029/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de pește-pescar în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 40/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | ANF/8ABDE |
| Specie | Pește-pescar (Lophiidae) |
| Zonă | VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe |
| Dată | 13.8.2011 |

Nr.

40/T&Q

Stat membru

Belgia

Stoc

ANF/8ABDE

Specie

Pește-pescar (Lophiidae)

Zonă

VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe

Dată

13.8.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/7

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1030/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 336, 21.12.2010, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 53/DSS |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Stoc | GFB/89- |
| Specie | Merlucius alb (Phycis blennoides) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX |
| Dată | 25.6.2011 |

Nr.

53/DSS

Stat membru

Spania

Stoc

GFB/89-

Specie

Merlucius alb (Phycis blennoides)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX

Dată

25.6.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/9

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1031/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de sabie neagră în apele UE și apele internaționale din zonele VIII, IX și X de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012 |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1225/2010 al Consiliului din 13 decembrie 2010 de stabilire, pentru 2011 și 2012, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime (2) stabilește cotele pentru 2011 și 2012

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 336, 21.12.2010, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 52/DSS |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Stoc | BSF/8910- |
| Specie | Sabie neagră (Aphanopus carbo) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele VIII, IX și X |
| Dată | 12.7.2011 |

Nr.

52/DSS

Stat membru

Spania

Stoc

BSF/8910-

Specie

Sabie neagră (Aphanopus carbo)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele VIII, IX și X

Dată

12.7.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/11

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1032/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de merlan în zona VIII de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 41/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | WHG/08 |
| Specie | Merlan (Merlangius merlangus) |
| Zonă | VIII |
| Dată | 13.8.2011 |

Nr.

41/T&Q

Stat membru

Belgia

Stoc

WHG/08

Specie

Merlan (Merlangius merlangus)

Zonă

VIII

Dată

13.8.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/13

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1033/2011 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2011

de interzicere a pescuitului de specii de cardină în zonele VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 46/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | LEZ/8ABDE. |
| Specie | Specii de cardină (Lepidorhombus spp.) |
| Zonă | VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe |
| Dată | 13.8.2011 |

Nr.

46/T&Q

Stat membru

Belgia

Stoc

LEZ/8ABDE.

Specie

Specii de cardină (Lepidorhombus spp.)

Zonă

VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe

Dată

13.8.2011

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1034/2011 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2011

privind supravegherea siguranței în managementul traficului aerian și serviciile de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în Cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii) (1), în special articolul 4,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în Cerul unic european (regulament privind spațiul aerian) (2), în special articolul 6,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (3), în special articolul 8b,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008, Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”), trebuie să adopte normele de aplicare relevante pentru a furniza o serie de cerințe de reglementare a siguranței în vederea implementării unei funcții eficiente de supraveghere a siguranței în domeniul managementului traficului aerian (ATM). Conform articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, aceste norme de aplicare trebuie elaborate pe baza regulamentelor adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea Cerului unic european (regulament-cadru) (4). Prezentul regulament are la bază Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 al Comisiei din 8 noiembrie 2007 privind supravegherea siguranței managementului traficului aerian și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008, Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”), trebuie să adopte normele de aplicare relevante pentru a furniza o serie de cerințe de reglementare a siguranței în vederea implementării unei funcții eficiente de supraveghere a siguranței în domeniul managementului traficului aerian (ATM). Conform articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, aceste norme de aplicare trebuie elaborate pe baza regulamentelor adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea Cerului unic european (regulament-cadru) (4). Prezentul regulament are la bază Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 al Comisiei din 8 noiembrie 2007 privind supravegherea siguranței managementului traficului aerian și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (5).

| (2) | Există necesitatea de a defini mai clar rolul și funcțiile autorităților competente pe baza dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 216/2008, ale Regulamentului (CE) nr. 549/2004, ale Regulamentului (CE) nr. 550/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (6). Aceste regulamente conțin cerințe referitoare la siguranța serviciilor de navigație aeriană. În timp ce responsabilitatea pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană în condiții de siguranță revine furnizorului, statele membre trebuie să asigure supravegherea eficientă prin autoritățile competente. |
| --- | --- |

(2)

Există necesitatea de a defini mai clar rolul și funcțiile autorităților competente pe baza dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 216/2008, ale Regulamentului (CE) nr. 549/2004, ale Regulamentului (CE) nr. 550/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (6). Aceste regulamente conțin cerințe referitoare la siguranța serviciilor de navigație aeriană. În timp ce responsabilitatea pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană în condiții de siguranță revine furnizorului, statele membre trebuie să asigure supravegherea eficientă prin autoritățile competente.

| (3) | Prezentul regulament nu trebuie să se aplice operațiunilor și instruirii militare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(3)

Prezentul regulament nu trebuie să se aplice operațiunilor și instruirii militare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (4) | Autoritățile competente trebuie să efectueze audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței în conformitate cu prezentul regulament, ca parte a inspecțiilor și evaluărilor corespunzătoare, impuse de Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și de Regulamentul (CE) nr. 550/2004. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile competente trebuie să efectueze audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței în conformitate cu prezentul regulament, ca parte a inspecțiilor și evaluărilor corespunzătoare, impuse de Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și de Regulamentul (CE) nr. 550/2004.

| (5) | Autoritățile competente trebuie să ia în considerare posibilitatea de a utiliza abordarea prezentului regulament în ceea ce privește supravegherea siguranței și în alte domenii de supraveghere, după caz, pentru a asigura o supraveghere eficientă și coerentă. |
| --- | --- |

(5)

Autoritățile competente trebuie să ia în considerare posibilitatea de a utiliza abordarea prezentului regulament în ceea ce privește supravegherea siguranței și în alte domenii de supraveghere, după caz, pentru a asigura o supraveghere eficientă și coerentă.

| (6) | Toate serviciile de navigație aeriană, precum și managementul fluxurilor de trafic aerian (ATFM) și managementul spațiului aerian (ASM) utilizează sisteme funcționale care permit managementul traficului aerian. Prin urmare, orice modificări ale sistemelor funcționale trebuie să facă obiectul supravegherii siguranței. |
| --- | --- |

(6)

Toate serviciile de navigație aeriană, precum și managementul fluxurilor de trafic aerian (ATFM) și managementul spațiului aerian (ASM) utilizează sisteme funcționale care permit managementul traficului aerian. Prin urmare, orice modificări ale sistemelor funcționale trebuie să facă obiectul supravegherii siguranței.

| (7) | Autoritățile competente trebuie să ia toate măsurile necesare în cazul în care un sistem sau o componentă a unui sistem nu se conformează cerințelor relevante. În acest context și în special atunci când se impune adoptarea unei directive de siguranță, autoritatea competentă trebuie să ia în considerare posibilitatea de a da instrucțiuni organismelor notificate implicate în emiterea declarației menționate la articolul 5 sau la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, în vederea desfășurării unor investigații specifice cu privire la sistemul tehnic în cauză. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile competente trebuie să ia toate măsurile necesare în cazul în care un sistem sau o componentă a unui sistem nu se conformează cerințelor relevante. În acest context și în special atunci când se impune adoptarea unei directive de siguranță, autoritatea competentă trebuie să ia în considerare posibilitatea de a da instrucțiuni organismelor notificate implicate în emiterea declarației menționate la articolul 5 sau la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, în vederea desfășurării unor investigații specifice cu privire la sistemul tehnic în cauză.

| (8) | Raportarea anuală, de către autoritățile competente, cu privire la supravegherea siguranței trebuie să contribuie la transparența și responsabilitatea acestei funcții. Rapoartele trebuie adresate Comisiei, agenției și statelor membre care au desemnat sau instituit autoritatea competentă. Pe lângă aceasta, rapoartele anuale cu privire la supravegherea siguranței trebuie utilizate în contextul cooperării regionale, al inspecțiilor de standardizare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și al monitorizării supravegherii siguranței la nivel internațional. Rapoartele trebuie să includă informații relevante privind monitorizarea performanțelor în domeniul siguranței, respectarea cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței de către organizațiile supravegheate, programul auditurilor în domeniul reglementării siguranței, verificarea argumentațiilor de siguranță, modificările sistemelor funcționale puse în aplicare de către organizațiile supravegheate în conformitate cu procedurile acceptate de autoritatea competentă, precum și directivele de siguranță emise de către această autoritate. |
| --- | --- |

(8)

Raportarea anuală, de către autoritățile competente, cu privire la supravegherea siguranței trebuie să contribuie la transparența și responsabilitatea acestei funcții. Rapoartele trebuie adresate Comisiei, agenției și statelor membre care au desemnat sau instituit autoritatea competentă. Pe lângă aceasta, rapoartele anuale cu privire la supravegherea siguranței trebuie utilizate în contextul cooperării regionale, al inspecțiilor de standardizare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și al monitorizării supravegherii siguranței la nivel internațional. Rapoartele trebuie să includă informații relevante privind monitorizarea performanțelor în domeniul siguranței, respectarea cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței de către organizațiile supravegheate, programul auditurilor în domeniul reglementării siguranței, verificarea argumentațiilor de siguranță, modificările sistemelor funcționale puse în aplicare de către organizațiile supravegheate în conformitate cu procedurile acceptate de autoritatea competentă, precum și directivele de siguranță emise de către această autoritate.

| (9) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și al articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, autoritățile competente trebuie să adopte dispozițiile necesare pentru o strânsă cooperare în vederea asigurării supravegherii adecvate a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care furnizează servicii legate de spațiul aerian aflat sub jurisdicția unui alt stat membru decât cel care a eliberat certificatul. În temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații, în special cele referitoare la supravegherea în materie de siguranță a organizațiilor. |
| --- | --- |

(9)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și al articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, autoritățile competente trebuie să adopte dispozițiile necesare pentru o strânsă cooperare în vederea asigurării supravegherii adecvate a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care furnizează servicii legate de spațiul aerian aflat sub jurisdicția unui alt stat membru decât cel care a eliberat certificatul. În temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații, în special cele referitoare la supravegherea în materie de siguranță a organizațiilor.

| (10) | Agenția trebuie să evalueze în continuare dispozițiile prezentului regulament, în special pe cele legate de supravegherea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor și trebuie să emită un aviz pentru adaptarea acestora la o abordare sistemică, ținând seama de integrarea acestor dispoziții în viitoarea structură comună de reglementare a siguranței aviației civile și de experiența acumulată de părțile interesate și de autoritățile competente. Avizul agenției trebuie să aibă ca scop facilitarea punerii în aplicare, în cadrul Uniunii și ca parte integrantă a acestei abordări sistemice, a programului de siguranță a statului (SSP) al Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). |
| --- | --- |

(10)

Agenția trebuie să evalueze în continuare dispozițiile prezentului regulament, în special pe cele legate de supravegherea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor și trebuie să emită un aviz pentru adaptarea acestora la o abordare sistemică, ținând seama de integrarea acestor dispoziții în viitoarea structură comună de reglementare a siguranței aviației civile și de experiența acumulată de părțile interesate și de autoritățile competente. Avizul agenției trebuie să aibă ca scop facilitarea punerii în aplicare, în cadrul Uniunii și ca parte integrantă a acestei abordări sistemice, a programului de siguranță a statului (SSP) al Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

| (11) | Pentru executarea în condiții de siguranță a anumitor funcții de rețea stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 551/2004 este necesar ca entitatea implicată să se supună anumitor cerințe de siguranță. Aceste cerințe, care sunt menite să asigure că entitatea sau organizația își desfășoară activitatea în condiții de siguranță, sunt cuprinse în Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (7). Este vorba despre cerințe de siguranță referitoare la organizații, care sunt foarte asemănătoare cu cerințele generale cuprinse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 (8), dar adaptate responsabilităților în materie de siguranță asociate funcțiilor de rețea. În sprijinul unei abordări sistemice a reglementării siguranței în domeniul aviației civile, este necesar ca îndeplinirea acestor cerințe să fie supravegheată în același mod în care sunt supravegheați furnizorii de servicii de navigație aeriană. |
| --- | --- |

(11)

Pentru executarea în condiții de siguranță a anumitor funcții de rețea stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 551/2004 este necesar ca entitatea implicată să se supună anumitor cerințe de siguranță. Aceste cerințe, care sunt menite să asigure că entitatea sau organizația își desfășoară activitatea în condiții de siguranță, sunt cuprinse în Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (7). Este vorba despre cerințe de siguranță referitoare la organizații, care sunt foarte asemănătoare cu cerințele generale cuprinse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 (8), dar adaptate responsabilităților în materie de siguranță asociate funcțiilor de rețea. În sprijinul unei abordări sistemice a reglementării siguranței în domeniul aviației civile, este necesar ca îndeplinirea acestor cerințe să fie supravegheată în același mod în care sunt supravegheați furnizorii de servicii de navigație aeriană.

| (12) | Grupul la nivel înalt pentru viitorul cadru de reglementare european în domeniul aviației a subliniat, în recomandările sale din iulie 2007, necesitatea separării supravegherii reglementare de furnizarea de servicii sau de exercitarea unor funcții. În conformitate cu acest principiu, articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 prevede că entitatea desemnată să execute funcțiile de rețea trebuie să facă obiectul unei supravegheri corespunzătoare. Dat fiind că agenția exercită deja funcția de supraveghere independentă, din punctul de vedere al siguranței, a furnizorilor de ATM/ANS paneuropene în conformitate cu articolul 22a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, ar fi în deplină conformitate cu politica europeană în domeniul siguranței aviației să i se încredințeze agenției sarcina de a sprijini Comisia în executarea acelorași atribuții în ceea ce privește funcțiile de rețea la nivel european. |
| --- | --- |

(12)

Grupul la nivel înalt pentru viitorul cadru de reglementare european în domeniul aviației a subliniat, în recomandările sale din iulie 2007, necesitatea separării supravegherii reglementare de furnizarea de servicii sau de exercitarea unor funcții. În conformitate cu acest principiu, articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 prevede că entitatea desemnată să execute funcțiile de rețea trebuie să facă obiectul unei supravegheri corespunzătoare. Dat fiind că agenția exercită deja funcția de supraveghere independentă, din punctul de vedere al siguranței, a furnizorilor de ATM/ANS paneuropene în conformitate cu articolul 22a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, ar fi în deplină conformitate cu politica europeană în domeniul siguranței aviației să i se încredințeze agenției sarcina de a sprijini Comisia în executarea acelorași atribuții în ceea ce privește funcțiile de rețea la nivel european.

| (13) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 trebuie abrogat. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 trebuie abrogat.

| (14) | Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (9) trebuie modificat în vederea adaptării la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(14)

Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (9) trebuie modificat în vederea adaptării la prezentul regulament.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Cerul unic, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește cerințele aplicabile exercitării, de către autoritățile competente, a funcției de supraveghere a siguranței în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană [ANS], managementul fluxurilor de trafic aerian (ATFM), managementul spațiului aerian (ASM) pentru traficul aerian general și alte funcții de rețea.

(2)   Prezentul regulament se aplică activităților autorităților competente și ale entităților calificate care acționează în numele acestora în ceea ce privește supravegherea siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și a altor funcții de rețea.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Nu se aplică însă definiția termenului „certificat” de la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.

Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| 1. | „acțiune corectivă” înseamnă o acțiune având ca scop eliminarea cauzei unei neconformități detectate; |
| --- | --- |

1.

„acțiune corectivă” înseamnă o acțiune având ca scop eliminarea cauzei unei neconformități detectate;

| 2. | „sistem funcțional” înseamnă o combinație de sisteme, proceduri și resurse umane organizate în scopul îndeplinirii unei funcții în cadrul ATM; |
| --- | --- |

2.

„sistem funcțional” înseamnă o combinație de sisteme, proceduri și resurse umane organizate în scopul îndeplinirii unei funcții în cadrul ATM;

| 3. | „administrator de rețea” înseamnă entitatea imparțială și competentă desemnată în temeiul articolului 6 alineatul (2) sau al articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 pentru a îndeplini sarcinile descrise la articolul respectiv și în prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.

„administrator de rețea” înseamnă entitatea imparțială și competentă desemnată în temeiul articolului 6 alineatul (2) sau al articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 pentru a îndeplini sarcinile descrise la articolul respectiv și în prezentul regulament;

| 4. | „funcții de rețea” înseamnă funcțiile specifice descrise la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004; |
| --- | --- |

4.

„funcții de rețea” înseamnă funcțiile specifice descrise la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;

| 5. | „organizație” înseamnă fie un furnizor de servicii de navigație aeriană, fie o entitate care asigură ATFM, ASM sau alte funcții de rețea; |
| --- | --- |

5.

„organizație” înseamnă fie un furnizor de servicii de navigație aeriană, fie o entitate care asigură ATFM, ASM sau alte funcții de rețea;

| 6. | „proces” înseamnă un ansamblu de activități corelate sau în interacțiune care transformă elementele de intrare în elemente de ieșire; |
| --- | --- |

6.

„proces” înseamnă un ansamblu de activități corelate sau în interacțiune care transformă elementele de intrare în elemente de ieșire;

| 7. | „argumentație de siguranță” înseamnă demonstrarea și dovezile aduse în sprijinul faptului că o propunere de modificare a unui sistem funcțional poate fi pusă în practică cu respectarea obiectivelor sau a standardelor stabilite prin cadrul de reglementare existent, într-un mod compatibil cu cerințele de reglementare a siguranței; |
| --- | --- |

7.

„argumentație de siguranță” înseamnă demonstrarea și dovezile aduse în sprijinul faptului că o propunere de modificare a unui sistem funcțional poate fi pusă în practică cu respectarea obiectivelor sau a standardelor stabilite prin cadrul de reglementare existent, într-un mod compatibil cu cerințele de reglementare a siguranței;

| 8. | „directivă de siguranță” înseamnă un document emis sau adoptat de o autoritate competentă, care impune efectuarea unor acțiuni în cadrul unui sistem funcțional în vederea restabilirii siguranței, atunci când există dovezi că, în caz contrar, siguranța aviației poate fi compromisă; |
| --- | --- |

8.

„directivă de siguranță” înseamnă un document emis sau adoptat de o autoritate competentă, care impune efectuarea unor acțiuni în cadrul unui sistem funcțional în vederea restabilirii siguranței, atunci când există dovezi că, în caz contrar, siguranța aviației poate fi compromisă;

| 9. | „obiectiv de siguranță” înseamnă o declarație calitativă sau cantitativă care definește frecvența maximă sau probabilitatea maximă de apariție a unui pericol; |
| --- | --- |

9.

„obiectiv de siguranță” înseamnă o declarație calitativă sau cantitativă care definește frecvența maximă sau probabilitatea maximă de apariție a unui pericol;

| 10. | „audit în domeniul reglementării siguranței” înseamnă o examinare sistematică și independentă desfășurată de către o autoritate competentă sau în numele acesteia, în scopul de a stabili dacă dispozițiile adoptate în domeniul siguranței sau elementele acestora, legate de procese și de rezultatele lor, de produse sau servicii, sunt conforme cu dispozițiile necesare din domeniul siguranței, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace și dacă sunt adecvate pentru atingerea rezultatelor scontate; |
| --- | --- |

10.

„audit în domeniul reglementării siguranței” înseamnă o examinare sistematică și independentă desfășurată de către o autoritate competentă sau în numele acesteia, în scopul de a stabili dacă dispozițiile adoptate în domeniul siguranței sau elementele acestora, legate de procese și de rezultatele lor, de produse sau servicii, sunt conforme cu dispozițiile necesare din domeniul siguranței, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace și dacă sunt adecvate pentru atingerea rezultatelor scontate;

| 11. | „cerințe de reglementare a siguranței” înseamnă cerințele stabilite în reglementările Uniunii sau în cele naționale pentru furnizarea serviciilor de navigație aeriană sau exercitarea funcțiilor ATFM și ASM sau a altor funcții de rețea, referitoare la competența și capacitatea tehnică și operațională de a furniza aceste servicii și de a exercita aceste funcții, la managementul siguranței acestora, precum și la sistemele, la componentele acestora și la procedurile asociate; |
| --- | --- |

11.

„cerințe de reglementare a siguranței” înseamnă cerințele stabilite în reglementările Uniunii sau în cele naționale pentru furnizarea serviciilor de navigație aeriană sau exercitarea funcțiilor ATFM și ASM sau a altor funcții de rețea, referitoare la competența și capacitatea tehnică și operațională de a furniza aceste servicii și de a exercita aceste funcții, la managementul siguranței acestora, precum și la sistemele, la componentele acestora și la procedurile asociate;

| 12. | „cerință de siguranță” înseamnă un mijloc de reducere a riscurilor, definit în cadrul strategiei de reducere a riscurilor care permite atingerea unui obiectiv de siguranță specific, incluzând cerințele organizaționale, operaționale, procedurale, funcționale, de performanță, precum și cerințele de interoperabilitate sau caracteristicile de mediu; |
| --- | --- |

12.

„cerință de siguranță” înseamnă un mijloc de reducere a riscurilor, definit în cadrul strategiei de reducere a riscurilor care permite atingerea unui obiectiv de siguranță specific, incluzând cerințele organizaționale, operaționale, procedurale, funcționale, de performanță, precum și cerințele de interoperabilitate sau caracteristicile de mediu;

| 13. | „verificare” înseamnă confirmarea îndeplinirii cerințelor specificate prin furnizarea de dovezi obiective; |
| --- | --- |

13.

„verificare” înseamnă confirmarea îndeplinirii cerințelor specificate prin furnizarea de dovezi obiective;

| 14. | „ATM/ANS paneuropene” înseamnă un serviciu conceput și creat pentru utilizatorii din toate sau din majoritatea statelor membre, care se poate extinde și în afara spațiului aerian al teritoriului în care se aplică tratatul. |
| --- | --- |

14.

„ATM/ANS paneuropene” înseamnă un serviciu conceput și creat pentru utilizatorii din toate sau din majoritatea statelor membre, care se poate extinde și în afara spațiului aerian al teritoriului în care se aplică tratatul.

Articolul 3

Autorități competente în domeniul supravegherii

În scopul prezentului regulament și fără a aduce atingere recunoașterii reciproce a certificatelor de furnizori de servicii de navigație aeriană în conformitate cu articolul 7 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente în domeniul supravegherii sunt:

| (a) | pentru organizațiile care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social pe teritoriul unui stat membru și care furnizează servicii de navigație aeriană pe teritoriul respectivului stat membru, autoritatea națională de supraveghere desemnată sau instituită de respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(a)

pentru organizațiile care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social pe teritoriul unui stat membru și care furnizează servicii de navigație aeriană pe teritoriul respectivului stat membru, autoritatea națională de supraveghere desemnată sau instituită de respectivul stat membru;

| (b) | pentru organizațiile în cazul cărora, în temeiul acordurilor încheiate între statele membre în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, responsabilitățile legate de supravegherea siguranței au fost repartizate într-un mod diferit de cel prevăzut la litera (a), autoritățile competente desemnate sau instituite în temeiul respectivelor acorduri. Aceste acorduri respectă cerințele de la articolul 2 alineatele (3)-(6) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

pentru organizațiile în cazul cărora, în temeiul acordurilor încheiate între statele membre în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, responsabilitățile legate de supravegherea siguranței au fost repartizate într-un mod diferit de cel prevăzut la litera (a), autoritățile competente desemnate sau instituite în temeiul respectivelor acorduri. Aceste acorduri respectă cerințele de la articolul 2 alineatele (3)-(6) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;

| (c) | pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul și care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, agenția; |
| --- | --- |

(c)

pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul și care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, agenția;

| (d) | pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană paneuropene, precum și pentru toate celelalte funcții de rețea în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul, agenția. |
| --- | --- |

(d)

pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană paneuropene, precum și pentru toate celelalte funcții de rețea în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul, agenția.

Articolul 4

Funcția de supraveghere a siguranței

(1)   Autoritățile competente exercită funcția de supraveghere a siguranței în cadrul activității lor de supraveghere a cerințelor aplicabile serviciilor de navigație aeriană, precum și ATFM, ASM și altor funcții de rețea, pentru a monitoriza desfășurarea acestor activități în condiții de siguranță și pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele aplicabile de reglementare a siguranței și normele de aplicare a acestora.

(2)   La încheierea unui acord privind supravegherea organizațiilor care își desfășoară activitatea în blocuri funcționale de spațiu aerian care se extind asupra spațiului aerian aflat sub jurisdicția a mai mult de un stat membru sau în cazurile de furnizare de servicii transfrontaliere, statele membre în cauză identifică și repartizează responsabilitățile în domeniul supravegherii siguranței într-o manieră care să asigure că:

| (a) | există responsabili desemnați pentru punerea în aplicare a fiecărei dispoziții din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

există responsabili desemnați pentru punerea în aplicare a fiecărei dispoziții din prezentul regulament;

| (b) | statele membre au o imagine clară cu privire la mecanismele de supraveghere a siguranței și rezultatele acestora; |
| --- | --- |

(b)

statele membre au o imagine clară cu privire la mecanismele de supraveghere a siguranței și rezultatele acestora;

| (c) | autoritatea sau autoritățile de supraveghere și autoritatea de certificare fac schimb de informații relevante. |
| --- | --- |

(c)

autoritatea sau autoritățile de supraveghere și autoritatea de certificare fac schimb de informații relevante.

Statele membre revizuiesc periodic acordul și modul practic de aplicare a acestuia, în special din perspectiva performanțelor atinse în domeniul siguranței.

(3)   La încheierea unui acord privind supravegherea organizațiilor care își desfășoară activitatea în blocuri funcționale de spațiu aerian sau care sunt implicate în activități transfrontaliere în cazul cărora agenția este autoritatea competentă pentru cel puțin una dintre organizații în conformitate cu articolul 3 litera (b), statele membre în cauză trebuie să se consulte cu agenția pentru a garanta respectarea dispozițiilor de la alineatul (2) literele (a), (b) și (c).

Articolul 5

Monitorizarea performanței în domeniul siguranței

(1)   Autoritățile competente monitorizează și evaluează periodic nivelurile de siguranță atinse, în vederea stabilirii conformității acestora cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței în blocurile de spațiu aerian aflate sub responsabilitatea lor.

(2)   Autoritățile competente utilizează rezultatele monitorizării siguranței în special pentru a determina domeniile în care se impune cu prioritate verificarea conformității cu cerințele de reglementare a siguranței.

Articolul 6

Verificarea conformității cu cerințele de reglementare a siguranței

(1)   Autoritățile competente instituie un proces pentru a verifica:

| (a) | conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței înainte de eliberarea sau reînnoirea certificatului necesar pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană, inclusiv cu condițiile privind siguranța asociate acestuia; |
| --- | --- |

(a)

conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței înainte de eliberarea sau reînnoirea certificatului necesar pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană, inclusiv cu condițiile privind siguranța asociate acestuia;

| (b) | respectarea oricărei obligații legate de siguranță din actul de desemnare emis în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

respectarea oricărei obligații legate de siguranță din actul de desemnare emis în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;

| (c) | menținerea conformității organizațiilor cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței; |
| --- | --- |

(c)

menținerea conformității organizațiilor cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței;

| (d) | punerea în aplicare a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță identificate în:






  (i) | declarațiile de verificare a sistemelor, inclusiv declarațiile relevante de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor, emise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 552/2004; |
| --- | --- | --- |

(d)

punerea în aplicare a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță identificate în:

(i)

declarațiile de verificare a sistemelor, inclusiv declarațiile relevante de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor, emise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 552/2004;

| (ii) | procedurile de evaluare și reducere a riscurilor impuse de cerințele aplicabile de reglementare a siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și administratorului de rețea; |
| --- | --- |

(ii)

procedurile de evaluare și reducere a riscurilor impuse de cerințele aplicabile de reglementare a siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și administratorului de rețea;

| (e) | punerea în aplicare a directivelor de siguranță. |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a directivelor de siguranță.

(2)   Procesul prevăzut la alineatul (1):

| (a) | se bazează pe proceduri documentate; |
| --- | --- |

(a)

se bazează pe proceduri documentate;

| (b) | este susținut de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor sale; |
| --- | --- |

(b)

este susținut de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor sale;

| (c) | oferă organizațiilor în cauză indicații în privința rezultatelor activității de supraveghere a siguranței; |
| --- | --- |

(c)

oferă organizațiilor în cauză indicații în privința rezultatelor activității de supraveghere a siguranței;

| (d) | se bazează pe audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței desfășurate în conformitate cu articolele 7, 9 și 10; |
| --- | --- |

(d)

se bazează pe audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței desfășurate în conformitate cu articolele 7, 9 și 10;

| (e) | furnizează autorităților competente dovezile necesare în sprijinul unor măsuri ulterioare, inclusiv al măsurilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, la articolul 7 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și la articolele 10, 25 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 în cazurile de nerespectare a cerințelor de reglementare a siguranței. |
| --- | --- |

(e)

furnizează autorităților competente dovezile necesare în sprijinul unor măsuri ulterioare, inclusiv al măsurilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, la articolul 7 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și la articolele 10, 25 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 în cazurile de nerespectare a cerințelor de reglementare a siguranței.

Articolul 7

Audituri în domeniul reglementării siguranței

(1)   Autoritățile competente sau entitățile calificate delegate de acestea efectuează audituri în domeniul reglementării siguranței.

(2)   Auditurile în domeniul reglementării siguranței prevăzute la alineatul (1):

| (a) | oferă autorităților competente dovezi privind conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței și cu dispozițiile de aplicare a acestora, evaluând necesitățile de îmbunătățire sau de a realiza acțiuni corective; |
| --- | --- |

(a)

oferă autorităților competente dovezi privind conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței și cu dispozițiile de aplicare a acestora, evaluând necesitățile de îmbunătățire sau de a realiza acțiuni corective;

| (b) | sunt independente de activitățile de audit intern întreprinse de organizația în cauză în cadrul sistemelor proprii de management al siguranței sau al calității; |
| --- | --- |

(b)

sunt independente de activitățile de audit intern întreprinse de organizația în cauză în cadrul sistemelor proprii de management al siguranței sau al calității;

| (c) | sunt efectuate de auditori calificați în conformitate cu cerințele de la articolul 12; |
| --- | --- |

(c)

sunt efectuate de auditori calificați în conformitate cu cerințele de la articolul 12;

| (d) | se aplică dispozițiilor de aplicare sau unor elemente ale acestora, precum și proceselor, produselor sau serviciilor; |
| --- | --- |

(d)

se aplică dispozițiilor de aplicare sau unor elemente ale acestora, precum și proceselor, produselor sau serviciilor;

| (e) | stabilesc dacă:






  (i) | dispozițiile de aplicare sunt conforme cu cerințele de reglementare a siguranței; |
| --- | --- | --- |

(e)

stabilesc dacă:

(i)

dispozițiile de aplicare sunt conforme cu cerințele de reglementare a siguranței;

| (ii) | măsurile întreprinse sunt conforme cu dispozițiile de aplicare; |
| --- | --- |

(ii)

măsurile întreprinse sunt conforme cu dispozițiile de aplicare;

| (iii) | rezultatele măsurilor întreprinse corespund rezultatelor scontate ale dispozițiilor de aplicare; |
| --- | --- |

(iii)

rezultatele măsurilor întreprinse corespund rezultatelor scontate ale dispozițiilor de aplicare;

| (f) | conduc la corectarea oricăror neconformități identificate, în conformitate cu articolul 8. |
| --- | --- |

(f)

conduc la corectarea oricăror neconformități identificate, în conformitate cu articolul 8.

(3)   În cadrul programului de inspecții prevăzut la articolul 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011, autoritățile competente stabilesc și actualizează cel puțin anual un program de audituri în domeniul reglementării siguranței pentru:

| (a) | acoperirea tuturor domeniilor care ar putea ridica probleme de siguranță, concentrându-se asupra domeniilor în care au fost identificate probleme; |
| --- | --- |

(a)

acoperirea tuturor domeniilor care ar putea ridica probleme de siguranță, concentrându-se asupra domeniilor în care au fost identificate probleme;

| (b) | acoperirea tuturor organizațiilor, serviciilor și funcțiilor de rețea care operează sub supravegherea autorității competente; |
| --- | --- |

(b)

acoperirea tuturor organizațiilor, serviciilor și funcțiilor de rețea care operează sub supravegherea autorității competente;

| (c) | asigurarea desfășurării auditurilor într-un mod proporțional cu nivelul de risc pe care îl prezintă activitățile organizațiilor; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea desfășurării auditurilor într-un mod proporțional cu nivelul de risc pe care îl prezintă activitățile organizațiilor;

| (d) | asigurarea efectuării unui număr suficient de audituri într-o perioadă de doi ani pentru a verifica conformitatea tuturor acestor organizații cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței, în toate domeniile relevante ale sistemului funcțional; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea efectuării unui număr suficient de audituri într-o perioadă de doi ani pentru a verifica conformitatea tuturor acestor organizații cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței, în toate domeniile relevante ale sistemului funcțional;

| (e) | asigurarea monitorizării executării acțiunilor corective. |
| --- | --- |

(e)

asigurarea monitorizării executării acțiunilor corective.

(4)   Autoritățile competente pot decide să modifice sfera auditurilor planificate și să includă audituri suplimentare, ori de câte ori este necesar.

(5)   Autoritățile competente decid cu privire la dispozițiile, elementele, serviciile, funcțiile, produsele, locurile și activitățile care urmează să fie auditate într-o perioadă de timp determinată.

(6)   Constatările auditului și neconformitățile identificate sunt documentate. Neconformitățile sunt susținute de dovezi și sunt identificate în termeni de cerințe aplicabile de reglementare a siguranței și dispoziții de aplicare a acestora pe baza cărora s-a efectuat auditul.

(7)   Se întocmește un raport de audit, care conține detalii ale neconformităților.

Articolul 8

Acțiuni corective

(1)   Autoritățile competente comunică constatările auditului organizațiilor auditate și solicită simultan acțiuni corective pentru remedierea neconformităților identificate, fără a aduce atingere niciunei alte măsuri suplimentare impuse de cerințele aplicabile de reglementare a siguranței.

(2)   Organizațiile auditate stabilesc acțiunile corective considerate necesare pentru a remedia neconformitățile, precum și termenul de executare a acestora.

(3)   Autoritățile competente evaluează acțiunile corective precum și modul de executare a acestora stabilite de organizațiile auditate și le acceptă dacă din evaluare reiese că acestea sunt suficiente pentru remedierea neconformităților.

(4)   Organizațiile auditate demarează acțiunile corective acceptate de autoritățile competente. Aceste acțiuni corective și procesul subsecvent de monitorizare se efectuează în termenul acceptat de autoritățile competente.

Articolul 9

Supravegherea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor aduse sistemelor funcționale

(1)   Atunci când decid asupra introducerii unei modificări legate de siguranță în sistemele funcționale proprii, organizațiile utilizează numai procedurile acceptate de autoritatea competentă relevantă. În cazul furnizorilor de servicii de trafic aerian și al furnizorilor de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere, autoritatea competentă relevantă acceptă aceste proceduri în cadrul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011.

(2)   Organizațiile trebuie să notifice autorității competente relevante toate modificările legate de siguranță pe care le-au planificat. În acest scop, autoritățile competente stabilesc procedurile administrative adecvate în conformitate cu legislația națională.

(3)   Cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 10, organizațiile pot efectua modificări notificate conform procedurilor menționate la alineatul (1) al prezentului articol.

Articolul 10

Procedura de verificare a modificărilor propuse

(1)   Autoritățile competente verifică argumentațiile de siguranță asociate noilor sisteme funcționale sau modificărilor pe care o organizație propune să le aducă sistemelor funcționale existente atunci când:

| (a) | evaluarea gravității efectuată în conformitate cu anexa II punctul 3.2.4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 stabilește un grad de gravitate 1 sau 2 pentru efectele potențiale ale pericolelor identificate; sau |
| --- | --- |

(a)

evaluarea gravității efectuată în conformitate cu anexa II punctul 3.2.4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 stabilește un grad de gravitate 1 sau 2 pentru efectele potențiale ale pericolelor identificate; sau

| (b) | efectuarea modificărilor impune introducerea unor noi standarde în domeniul aviației. |
| --- | --- |

(b)

efectuarea modificărilor impune introducerea unor noi standarde în domeniul aviației.

Atunci când stabilește că este necesară o verificare în alte situații decât cele menționate la literele (a) și (b), autoritatea competentă notifică organizației faptul că urmează să efectueze o verificare, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor notificate.

(2)   Verificările se desfășoară într-un mod proporțional cu nivelul de risc pe care îl prezintă noile sisteme funcționale sau modificările propuse sistemelor funcționale existente.

Verificarea:

| (a) | utilizează proceduri documentate; |
| --- | --- |

(a)

utilizează proceduri documentate;

| (b) | este susținută de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor lor; |
| --- | --- |

(b)

este susținută de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor lor;

| (c) | ia în considerare obiectivele de siguranță, cerințele de siguranță și alte condiții legate de siguranță aferente modificărilor supuse examinării, identificate în:






  (i) | declarațiile de verificare a sistemelor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004; |
| --- | --- | --- |

(c)

ia în considerare obiectivele de siguranță, cerințele de siguranță și alte condiții legate de siguranță aferente modificărilor supuse examinării, identificate în:

(i)

declarațiile de verificare a sistemelor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004;

| (ii) | declarațiile de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004; sau |
| --- | --- |

(ii)

declarațiile de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004; sau

| (iii) | documentația referitoare la evaluarea și reducerea riscurilor, întocmită conform cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței; |
| --- | --- |

(iii)

documentația referitoare la evaluarea și reducerea riscurilor, întocmită conform cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței;

| (d) | identifică, ori de câte ori este necesar, condiții suplimentare legate de siguranță asociate efectuării modificării; |
| --- | --- |

(d)

identifică, ori de câte ori este necesar, condiții suplimentare legate de siguranță asociate efectuării modificării;

| (e) | evaluează acceptabilitatea argumentațiilor de siguranță prezentate, ținând seama de:






  (i) | identificarea pericolelor; |
| --- | --- | --- |

(e)

evaluează acceptabilitatea argumentațiilor de siguranță prezentate, ținând seama de:

(i)

identificarea pericolelor;

| (ii) | consecvența alocării gradelor de gravitate; |
| --- | --- |

(ii)

consecvența alocării gradelor de gravitate;

| (iii) | valabilitatea obiectivelor de siguranță; |
| --- | --- |

(iii)

valabilitatea obiectivelor de siguranță;

| (iv) | valabilitatea, eficiența și fezabilitatea cerințelor de siguranță și ale oricăror alte condiții legate de siguranță identificate; |
| --- | --- |

(iv)

valabilitatea, eficiența și fezabilitatea cerințelor de siguranță și ale oricăror alte condiții legate de siguranță identificate;

| (v) | demonstrarea respectării continue a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță; |
| --- | --- |

(v)

demonstrarea respectării continue a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță;

| (vi) | demonstrarea faptului că procesul utilizat pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță respectă cerințele aplicabile de reglementare a siguranței; |
| --- | --- |

(vi)

demonstrarea faptului că procesul utilizat pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță respectă cerințele aplicabile de reglementare a siguranței;

| (f) | verifică procesele utilizate de organizații pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță referitoare la noile sisteme funcționale sau la modificările sistemelor funcționale existente, supuse examinării; |
| --- | --- |

(f)

verifică procesele utilizate de organizații pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță referitoare la noile sisteme funcționale sau la modificările sistemelor funcționale existente, supuse examinării;

| (g) | identifică necesitatea de a verifica menținerea conformității; |
| --- | --- |

(g)

identifică necesitatea de a verifica menținerea conformității;

| (h) | include orice activități necesare de coordonare cu autoritățile responsabile de supravegherea siguranței navigabilității și a operațiunilor de zbor; |
| --- | --- |

(h)

include orice activități necesare de coordonare cu autoritățile responsabile de supravegherea siguranței navigabilității și a operațiunilor de zbor;

| (i) | notifică acceptarea, dacă este cazul, cu condiții, sau neacceptarea, justificată corespunzător, a modificării supuse examinării. |
| --- | --- |

(i)

notifică acceptarea, dacă este cazul, cu condiții, sau neacceptarea, justificată corespunzător, a modificării supuse examinării.

(3)   Punerea în practică a modificării care face obiectul acestei verificări este condiționată de acceptarea acesteia de către autoritatea competentă.

Articolul 11

Entități calificate

(1)   Atunci când o autoritate competentă decide să delege unei entități calificate sarcina de a efectua auditurile sau verificările în domeniul reglementării siguranței în conformitate cu prezentul regulament, aceasta se asigură că printre criteriile utilizate pentru selectarea unei entități dintre cele calificate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 se numără următoarele:

| (a) | entitatea calificată are experiență în evaluarea siguranței entităților aeronautice; |
| --- | --- |

(a)

entitatea calificată are experiență în evaluarea siguranței entităților aeronautice;

| (b) | entitatea calificată nu participă simultan la activitățile interne ale organizației în cauză în cadrul sistemelor de management al siguranței sau al calității; |
| --- | --- |

(b)

entitatea calificată nu participă simultan la activitățile interne ale organizației în cauză în cadrul sistemelor de management al siguranței sau al calității;

| (c) | întregul personal responsabil de efectuarea auditurilor sau a verificărilor în domeniul reglementării siguranței dispune de pregătire și calificări adecvate și îndeplinește criteriile de calificare de la articolul 12 alineatul (3) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

întregul personal responsabil de efectuarea auditurilor sau a verificărilor în domeniul reglementării siguranței dispune de pregătire și calificări adecvate și îndeplinește criteriile de calificare de la articolul 12 alineatul (3) din prezentul regulament.

(2)   . Entitatea calificată acceptă posibilitatea de a fi auditată de către autoritatea competentă sau de către orice organism care acționează în numele acesteia.

(3)   Autoritățile competente țin un registru al entităților calificate însărcinate să efectueze, în numele lor, audituri sau examinări în domeniul reglementării siguranței. Aceste registre trebuie să documenteze conformitatea cu cerințele prevăzute la alineatul (1).

Articolul 12

Capacități de supraveghere a siguranței

(1)   Statele membre și Comisia se asigură că autoritățile competente dispun de capacitatea necesară pentru a asigura supravegherea siguranței tuturor organizațiilor care își desfășoară activitatea sub supravegherea lor, inclusiv de resurse suficiente pentru a desfășura acțiunile identificate în prezentul regulament.

(2)   Autoritățile competente efectuează și actualizează, din doi în doi ani, o evaluare a resurselor umane necesare pentru exercitarea funcțiilor lor de supraveghere a siguranței, pe baza analizei proceselor impuse de prezentul regulament și de aplicarea acestora.

(3)   Autoritățile competente se asigură că toate persoanele implicate în activități de supraveghere a siguranței sunt competente să exercite această funcție. În acest sens, autoritățile competente:

| (a) | definesc și documentează educația, formarea profesională, cunoștințele tehnice și operaționale, experiența și calificările relevante pentru atribuțiile corespunzătoare fiecărui post implicat în activitățile de supraveghere din structura lor; |
| --- | --- |

(a)

definesc și documentează educația, formarea profesională, cunoștințele tehnice și operaționale, experiența și calificările relevante pentru atribuțiile corespunzătoare fiecărui post implicat în activitățile de supraveghere din structura lor;

| (b) | asigură pregătirea specifică a persoanelor implicate în activitățile de supraveghere a siguranței din structura lor; |
| --- | --- |

(b)

asigură pregătirea specifică a persoanelor implicate în activitățile de supraveghere a siguranței din structura lor;

| (c) | asigură faptul că personalul însărcinat să desfășoare auditurile în domeniul reglementării siguranței, inclusiv auditorii organizațiilor calificate, îndeplinesc criteriile specifice de calificare definite de autoritatea competentă. Aceste criterii se referă la:






  (i) | cunoașterea și înțelegerea cerințelor legate de serviciile de navigație aeriană, de ATFM, de ASM și de alte funcții de rețea în privința cărora se pot efectua audituri în domeniul reglementării siguranței; |
| --- | --- | --- |

(c)

asigură faptul că personalul însărcinat să desfășoare auditurile în domeniul reglementării siguranței, inclusiv auditorii organizațiilor calificate, îndeplinesc criteriile specifice de calificare definite de autoritatea competentă. Aceste criterii se referă la:

(i)

cunoașterea și înțelegerea cerințelor legate de serviciile de navigație aeriană, de ATFM, de ASM și de alte funcții de rețea în privința cărora se pot efectua audituri în domeniul reglementării siguranței;

| (ii) | utilizarea tehnicilor de evaluare; |
| --- | --- |

(ii)

utilizarea tehnicilor de evaluare;

| (iii) | competențele necesare pentru gestionarea unui audit; |
| --- | --- |

(iii)

competențele necesare pentru gestionarea unui audit;

| (iv) | demonstrarea competențelor auditorilor prin evaluare sau prin alte mijloace acceptabile. |
| --- | --- |

(iv)

demonstrarea competențelor auditorilor prin evaluare sau prin alte mijloace acceptabile.

Articolul 13

Directive de siguranță

(1)   Autoritățile competente emit o directivă de siguranță atunci când constată existența, în cadrul unui sistem funcțional, a unei condiții care afectează siguranța și care necesită o acțiune imediată.

(2)   Directivele de siguranță se transmit organizațiilor în cauză și conțin cel puțin următoarele informații:

| (a) | identificarea condiției care afectează siguranța; |
| --- | --- |

(a)

identificarea condiției care afectează siguranța;

| (b) | identificarea sistemului funcțional afectat; |
| --- | --- |

(b)

identificarea sistemului funcțional afectat;

| (c) | acțiunile necesare și justificarea acestora; |
| --- | --- |

(c)

acțiunile necesare și justificarea acestora;

| (d) | termenul în care trebuie realizate acțiunile necesare pentru a se asigura respectarea directivei de siguranță; |
| --- | --- |

(d)

termenul în care trebuie realizate acțiunile necesare pentru a se asigura respectarea directivei de siguranță;

| (e) | data intrării în vigoare a acesteia. |
| --- | --- |

(e)

data intrării în vigoare a acesteia.

(3)   Autoritățile competente transmit o copie a directivei de siguranță agenției și oricărei alte autorități competente vizate, în special celor care sunt implicate în supravegherea siguranței sistemului funcțional, precum și Comisiei.

(4)   Autoritățile competente verifică respectarea directivelor de siguranță aplicabile.

Articolul 14

Evidențe privind supravegherea siguranței

Autoritățile competente păstrează evidențele corespunzătoare referitoare la procesele proprii de supraveghere a siguranței, inclusiv rapoartele tuturor auditurilor în domeniul reglementării siguranței și alte evidențe legate de siguranță privind certificatele, desemnările, supravegherea siguranței modificărilor, directivele de siguranță și recurgerea la entitățile calificate, și garantează accesul la acestea.

Articolul 15

Rapoarte privind supravegherea siguranței

(1)   Autoritățile competente întocmesc un raport anual privind supravegherea siguranței referitor la măsurile întreprinse în temeiul prezentului regulament. Raportul anual privind supravegherea siguranței include și informații referitoare la următoarele:

| (a) | structura organizatorică și procedurile autorității competente; |
| --- | --- |

(a)

structura organizatorică și procedurile autorității competente;

| (b) | spațiul aerian care se află în responsabilitatea statelor membre care au stabilit sau au desemnat autoritatea competentă, dacă este cazul, și organizațiile care se află sub supravegherea autorității competente respective; |
| --- | --- |

(b)

spațiul aerian care se află în responsabilitatea statelor membre care au stabilit sau au desemnat autoritatea competentă, dacă este cazul, și organizațiile care se află sub supravegherea autorității competente respective;

| (c) | entitățile calificate însărcinate să desfășoare audituri în domeniul reglementării siguranței; |
| --- | --- |

(c)

entitățile calificate însărcinate să desfășoare audituri în domeniul reglementării siguranței;

| (d) | nivelurile existente ale resurselor autorității competente; |
| --- | --- |

(d)

nivelurile existente ale resurselor autorității competente;

| (e) | problemele de siguranță identificate prin procesele de supraveghere a siguranței desfășurate de către autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(e)

problemele de siguranță identificate prin procesele de supraveghere a siguranței desfășurate de către autoritatea competentă.

(2)   Statele membre utilizează rapoartele elaborate de autoritățile lor competente pentru prezentarea rapoartelor anuale destinate Comisiei, prevăzute la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.

Rapoartele anuale privind supravegherea siguranței se pun la dispoziția statelor membre vizate în cazul blocurilor funcționale de spațiu aerian, a agenției, precum și a programelor sau activităților desfășurate în conformitate cu dispozițiile convenite la nivel internațional pentru a monitoriza sau pentru a audita executarea supravegherii siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și a altor funcții de rețea.

Articolul 16

Schimbul de informații între autoritățile competente

Autoritățile competente adoptă dispoziții pentru a asigura o strânsă cooperare în conformitate cu articolele 10 și 15 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și schimbă informațiile adecvate pentru a asigura supravegherea siguranței tuturor organizațiilor care furnizează servicii sau exercită funcții transfrontaliere.

Articolul 17

Dispoziții tranzitorii

(1)   Acțiunile demarate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament pe baza Regulamentului (CE) nr. 1315/2007 sunt gestionate în conformitate cu prezentul regulament.

(2)   Autoritatea unui stat membru care a avut responsabilitatea de a supraveghea siguranța în cazul organizațiilor pentru care agenția este autoritatea competentă în conformitate cu articolul 3 transferă către agenție funcția de supraveghere a siguranței acestor organizații la 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului regulament, cu excepția supravegherii siguranței administratorului de rețea, caz în care eventualul transfer către Comisie, asistată de agenție, se face la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 18

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 se abrogă.

Articolul 19

Modificări ale Regulamentului (UE) nr. 691/2010 al Comisiei

În anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 691/2010, punctul 1.1 litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

| „(e) | rapoartele de siguranță ale autorităților naționale de supervizare, menționate la articolele 7, 8 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (10), precum și rapoartele acestor autorități cu privire la rezolvarea deficiențelor de siguranță identificate care fac obiectul planurilor de acțiuni corective; |
| --- | --- |

„(e)

rapoartele de siguranță ale autorităților naționale de supervizare, menționate la articolele 7, 8 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (10), precum și rapoartele acestor autorități cu privire la rezolvarea deficiențelor de siguranță identificate care fac obiectul planurilor de acțiuni corective;

Articolul 20

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

1

(2)  JO L 96, 31.3.2004, p. 20.

2

(3)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 96, 31.3.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 291, 9.11.2007, p. 16.

5

(6)  JO L 96, 31.3.2004, p. 26.

6

(7)  JO L 185, 15.7.2011, p. 1.

7

(8)  A se vedea pagina 23 din prezentul Jurnal Oficial.

8

(9)  JO L 201, 3.8.2010, p. 1.

9

(10)  JO L 271, 18.10.2011, p. 15”

10

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1035/2011 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2011

de stabilire a cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 482/2008 și (UE) nr. 691/2010

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii) (1), în special articolele 4, 6 și 7,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (2), în special articolul 8b alineatul (6),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008, Comisiei, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”), îi revine sarcina de a stabili norme de aplicare pentru furnizarea de servicii de management al traficului aerian și de navigație aeriană (ATM/ANS) pe întreg teritoriul Uniunii. Articolul 8b alineatul (6) din respectivul regulament prevede că aceste norme de aplicare trebuie să se bazeze pe regulamentele adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulament-cadru) (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008, Comisiei, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”), îi revine sarcina de a stabili norme de aplicare pentru furnizarea de servicii de management al traficului aerian și de navigație aeriană (ATM/ANS) pe întreg teritoriul Uniunii. Articolul 8b alineatul (6) din respectivul regulament prevede că aceste norme de aplicare trebuie să se bazeze pe regulamentele adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulament-cadru) (3).

| (2) | Furnizarea de servicii de navigație aeriană în cadrul Uniunii trebuie să facă obiectul unei certificări de către statele membre sau de către agenție. Furnizorilor de servicii de navigație aeriană care îndeplinesc cerințele comune trebuie să li se elibereze un certificat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 8b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(2)

Furnizarea de servicii de navigație aeriană în cadrul Uniunii trebuie să facă obiectul unei certificări de către statele membre sau de către agenție. Furnizorilor de servicii de navigație aeriană care îndeplinesc cerințele comune trebuie să li se elibereze un certificat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 8b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (3) | Aplicarea cerințelor comune stabilite în temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și al articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 nu trebuie să aducă atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre în ceea ce privește ordinea publică, securitatea publică și apărarea, după cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. Cerințele comune nu trebuie să se aplice operațiunilor militare și instruirii militare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(3)

Aplicarea cerințelor comune stabilite în temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și al articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 nu trebuie să aducă atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre în ceea ce privește ordinea publică, securitatea publică și apărarea, după cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. Cerințele comune nu trebuie să se aplice operațiunilor militare și instruirii militare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (4) | Este necesar ca definirea cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană să ia în considerare în mod corespunzător statutul juridic al furnizorilor de servicii de navigație aeriană din statele membre. În plus, atunci când o organizație desfășoară alte activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană, este necesar ca cerințele comune să nu se aplice respectivelor activități și nici resurselor alocate activităților care nu se înscriu în sfera furnizării de servicii de navigație aeriană, cu excepția cazurilor în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar ca definirea cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană să ia în considerare în mod corespunzător statutul juridic al furnizorilor de servicii de navigație aeriană din statele membre. În plus, atunci când o organizație desfășoară alte activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană, este necesar ca cerințele comune să nu se aplice respectivelor activități și nici resurselor alocate activităților care nu se înscriu în sfera furnizării de servicii de navigație aeriană, cu excepția cazurilor în care se prevede altfel.

| (5) | Cerințele comune trebuie să se aplice furnizorilor de servicii de navigație aeriană proporțional cu riscurile asociate particularităților fiecărei activități, precum numărul și/sau natura și caracteristicile deplasărilor prelucrate. În cazul în care anumiți furnizori de servicii de navigație aeriană decid să nu facă uz de posibilitatea de a furniza servicii transfrontaliere în cadrul cerului unic european, este necesar ca o autoritate competentă să fie în măsură a permite respectivilor furnizori să se conformeze, în mod proporțional, anumitor cerințe generale aplicabile în cazul furnizării de servicii de navigație aeriană, respectiv anumitor cerințe specifice pentru furnizarea de servicii de trafic aerian. În consecință, condițiile asociate certificatului trebuie să reflecte natura și sfera de aplicare a derogării. |
| --- | --- |

(5)

Cerințele comune trebuie să se aplice furnizorilor de servicii de navigație aeriană proporțional cu riscurile asociate particularităților fiecărei activități, precum numărul și/sau natura și caracteristicile deplasărilor prelucrate. În cazul în care anumiți furnizori de servicii de navigație aeriană decid să nu facă uz de posibilitatea de a furniza servicii transfrontaliere în cadrul cerului unic european, este necesar ca o autoritate competentă să fie în măsură a permite respectivilor furnizori să se conformeze, în mod proporțional, anumitor cerințe generale aplicabile în cazul furnizării de servicii de navigație aeriană, respectiv anumitor cerințe specifice pentru furnizarea de servicii de trafic aerian. În consecință, condițiile asociate certificatului trebuie să reflecte natura și sfera de aplicare a derogării.

| (6) | Pentru a asigura buna funcționare a sistemului de certificare, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei și agenției, în cadrul rapoartelor lor anuale, toate informațiile relevante cu privire la derogările acordate de autoritatea lor competentă. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura buna funcționare a sistemului de certificare, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei și agenției, în cadrul rapoartelor lor anuale, toate informațiile relevante cu privire la derogările acordate de autoritatea lor competentă.

| (7) | Diferitele tipuri de activități de servicii de navigație aeriană nu se supun neapărat acelorași cerințe. Prin urmare, este necesar să se adapteze cerințele comune la particularitățile fiecărui tip de activitate. |
| --- | --- |

(7)

Diferitele tipuri de activități de servicii de navigație aeriană nu se supun neapărat acelorași cerințe. Prin urmare, este necesar să se adapteze cerințele comune la particularitățile fiecărui tip de activitate.

| (8) | Sarcina de a dovedi conformitatea cu cerințele comune aplicabile le revine furnizorilor de servicii de navigație aeriană, pe durata de valabilitate a certificatului și pentru toate serviciile acoperite de acesta. |
| --- | --- |

(8)

Sarcina de a dovedi conformitatea cu cerințele comune aplicabile le revine furnizorilor de servicii de navigație aeriană, pe durata de valabilitate a certificatului și pentru toate serviciile acoperite de acesta.

| (9) | Pentru a asigura aplicarea efectivă a cerințelor comune, este necesară instituirea unui sistem de supraveghere și inspecție periodică a conformității cu aceste cerințe comune și cu condițiile specificate în certificat. Autoritatea competentă trebuie să examineze eligibilitatea unui furnizor înainte de a elibera un certificat și să evalueze anual menținerea conformității furnizorilor de servicii de navigație aeriană pe care i-a certificat. În consecință, aceasta trebuie să stabilească și să actualizeze anual un program indicativ de inspecție care să vizeze toți furnizorii pe care i-a certificat, pe baza unei evaluări a riscurilor. Este necesar ca programul respectiv să permită inspectarea tuturor elementelor relevante ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană într-un termen rezonabil. La evaluarea conformității furnizorilor desemnați de servicii de trafic aerian și de servicii meteorologice, autoritatea competentă trebuie să fie autorizată să verifice cerințele relevante care decurg din obligațiile internaționale ale statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura aplicarea efectivă a cerințelor comune, este necesară instituirea unui sistem de supraveghere și inspecție periodică a conformității cu aceste cerințe comune și cu condițiile specificate în certificat. Autoritatea competentă trebuie să examineze eligibilitatea unui furnizor înainte de a elibera un certificat și să evalueze anual menținerea conformității furnizorilor de servicii de navigație aeriană pe care i-a certificat. În consecință, aceasta trebuie să stabilească și să actualizeze anual un program indicativ de inspecție care să vizeze toți furnizorii pe care i-a certificat, pe baza unei evaluări a riscurilor. Este necesar ca programul respectiv să permită inspectarea tuturor elementelor relevante ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană într-un termen rezonabil. La evaluarea conformității furnizorilor desemnați de servicii de trafic aerian și de servicii meteorologice, autoritatea competentă trebuie să fie autorizată să verifice cerințele relevante care decurg din obligațiile internaționale ale statului membru respectiv.

| (10) | Realizarea, de către autoritățile naționale de supervizare, a unor evaluări inter pares ar putea promova o abordare comună a supravegherii furnizorilor de servicii de navigație aeriană pe întreg teritoriul Uniunii. Comisia, în cooperare cu statele membre și cu agenția, poate organiza aceste evaluări inter pares, care trebuie coordonate cu activitățile întreprinse în cadrul articolelor 24 și 54 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 sau al oricăror alte programe internaționale de monitorizare și supraveghere. Astfel, nu se va face aceeași muncă de două ori. Pentru a permite schimbul de experiență și de bune practici în cadrul unei evaluări inter pares, este de preferat ca experții să provină de la o autoritate competentă. |
| --- | --- |

(10)

Realizarea, de către autoritățile naționale de supervizare, a unor evaluări inter pares ar putea promova o abordare comună a supravegherii furnizorilor de servicii de navigație aeriană pe întreg teritoriul Uniunii. Comisia, în cooperare cu statele membre și cu agenția, poate organiza aceste evaluări inter pares, care trebuie coordonate cu activitățile întreprinse în cadrul articolelor 24 și 54 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 sau al oricăror alte programe internaționale de monitorizare și supraveghere. Astfel, nu se va face aceeași muncă de două ori. Pentru a permite schimbul de experiență și de bune practici în cadrul unei evaluări inter pares, este de preferat ca experții să provină de la o autoritate competentă.

| (11) | Eurocontrol a elaborat cerințe de reglementare a siguranței (ESARR) care joacă un rol foarte important în furnizarea de servicii de trafic aerian în condiții de siguranță. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 550/2004, Comisia trebuie să identifice și să adopte dispozițiile relevante ale ESARR în regulamente ale Uniunii. ESARR încorporate în Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 al Comisiei din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (4) constituie baza pentru prezentele norme de aplicare. |
| --- | --- |

(11)

Eurocontrol a elaborat cerințe de reglementare a siguranței (ESARR) care joacă un rol foarte important în furnizarea de servicii de trafic aerian în condiții de siguranță. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 550/2004, Comisia trebuie să identifice și să adopte dispozițiile relevante ale ESARR în regulamente ale Uniunii. ESARR încorporate în Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 al Comisiei din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (4) constituie baza pentru prezentele norme de aplicare.

| (12) | La adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2096/2005, Comisia a ajuns la concluzia că nu trebuie repetate dispozițiile ESARR 2 referitoare la raportarea și evaluarea evenimentelor de siguranță din ATM, care sunt acoperite de Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind investigarea și prevenirea accidentelor și incidentelor survenite în aviația civilă și de abrogare a Directivei 94/56/CE (5), precum și de Directiva 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iunie 2003 privind raportarea evenimentelor în aviația civilă (6). Cu toate acestea, este necesar să se prevadă noi dispoziții referitoare la evenimentele legate de siguranță, care să impună unei autorități competente definite de prezentul regulament să verifice dacă furnizorii de servicii de trafic aerian și, de asemenea, furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere îndeplinesc condițiile necesare pentru raportarea și evaluarea unor astfel de evenimente. |
| --- | --- |

(12)

La adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2096/2005, Comisia a ajuns la concluzia că nu trebuie repetate dispozițiile ESARR 2 referitoare la raportarea și evaluarea evenimentelor de siguranță din ATM, care sunt acoperite de Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind investigarea și prevenirea accidentelor și incidentelor survenite în aviația civilă și de abrogare a Directivei 94/56/CE (5), precum și de Directiva 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iunie 2003 privind raportarea evenimentelor în aviația civilă (6). Cu toate acestea, este necesar să se prevadă noi dispoziții referitoare la evenimentele legate de siguranță, care să impună unei autorități competente definite de prezentul regulament să verifice dacă furnizorii de servicii de trafic aerian și, de asemenea, furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere îndeplinesc condițiile necesare pentru raportarea și evaluarea unor astfel de evenimente.

| (13) | Este necesar să se recunoască în special că, în primul rând, managementul siguranței este acea funcție din cadrul serviciilor de navigație aeriană care garantează că toate riscurile la adresa siguranței au fost identificate, evaluate și diminuate în mod satisfăcător și, în al doilea rând, că o abordare oficială și sistematică a managementului siguranței și a sistemelor de management, care să tindă spre o abordare sistemică, va permite maximizarea avantajelor la nivelul siguranței într-un mod vizibil și trasabil. Agenția trebuie să continue evaluarea cerințelor referitoare la siguranță din prezentul regulament și să le încorporeze într-o structură comună de reglementare a siguranței aviației civile. |
| --- | --- |

(13)

Este necesar să se recunoască în special că, în primul rând, managementul siguranței este acea funcție din cadrul serviciilor de navigație aeriană care garantează că toate riscurile la adresa siguranței au fost identificate, evaluate și diminuate în mod satisfăcător și, în al doilea rând, că o abordare oficială și sistematică a managementului siguranței și a sistemelor de management, care să tindă spre o abordare sistemică, va permite maximizarea avantajelor la nivelul siguranței într-un mod vizibil și trasabil. Agenția trebuie să continue evaluarea cerințelor referitoare la siguranță din prezentul regulament și să le încorporeze într-o structură comună de reglementare a siguranței aviației civile.

| (14) | Până când agenția redactează normele de aplicare prin care se transpun standardele OACI relevante în norme de aplicare ale Uniunii, în mijloace acceptabile de conformare, în specificații de certificare și în documente de îndrumare, furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să își desfășoare activitatea în conformitate cu standardele OACI relevante. Pentru a facilita furnizarea de servicii ANS transfrontaliere și până când agenția finalizează lucrările de redactare a măsurilor relevante de transpunere a standardelor OACI, este necesar ca statele membre, Comisia și agenția, în strânsă cooperare cu Eurocontrol atunci când se impune, să acționeze pentru reducerea la minimum a diferențelor semnalate de statele membre în ceea ce privește aplicarea standardelor OACI în domeniul ANS în scopul de a se ajunge la un set comun de standarde între statele membre în cadrul cerului unic european. |
| --- | --- |

(14)

Până când agenția redactează normele de aplicare prin care se transpun standardele OACI relevante în norme de aplicare ale Uniunii, în mijloace acceptabile de conformare, în specificații de certificare și în documente de îndrumare, furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să își desfășoare activitatea în conformitate cu standardele OACI relevante. Pentru a facilita furnizarea de servicii ANS transfrontaliere și până când agenția finalizează lucrările de redactare a măsurilor relevante de transpunere a standardelor OACI, este necesar ca statele membre, Comisia și agenția, în strânsă cooperare cu Eurocontrol atunci când se impune, să acționeze pentru reducerea la minimum a diferențelor semnalate de statele membre în ceea ce privește aplicarea standardelor OACI în domeniul ANS în scopul de a se ajunge la un set comun de standarde între statele membre în cadrul cerului unic european.

| (15) | Existența unor regimuri naționale diferite în materie de răspundere nu trebuie să împiedice furnizorii de ANS să încheie acorduri privind furnizarea de servicii transfrontaliere, odată ce furnizorii de ANS stabilesc mecanisme de acoperire a pierderilor înregistrate ca urmare a unor daune în conformitate cu răspunderea care le revine în temeiul dreptului aplicabil. Metoda folosită trebuie să respecte cerințele dreptului național. Statele membre care permit furnizarea de servicii de navigație aeriană în întreg spațiul aerian aflat sub jurisdicția lor sau într-o parte a acestuia, fără certificare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 550/2004, trebuie să acopere răspunderea respectivilor furnizori. |
| --- | --- |

(15)

Existența unor regimuri naționale diferite în materie de răspundere nu trebuie să împiedice furnizorii de ANS să încheie acorduri privind furnizarea de servicii transfrontaliere, odată ce furnizorii de ANS stabilesc mecanisme de acoperire a pierderilor înregistrate ca urmare a unor daune în conformitate cu răspunderea care le revine în temeiul dreptului aplicabil. Metoda folosită trebuie să respecte cerințele dreptului național. Statele membre care permit furnizarea de servicii de navigație aeriană în întreg spațiul aerian aflat sub jurisdicția lor sau într-o parte a acestuia, fără certificare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 550/2004, trebuie să acopere răspunderea respectivilor furnizori.

| (16) | Agenția trebuie să evalueze în continuare dispozițiile prezentului regulament, în special pe cele legate de evaluarea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor aduse furnizării de servicii de navigație aeriană de către organizația certificată și personalul tehnic-ingineresc și trebuie să emită un aviz pentru adaptarea acestora în vederea unei abordări sistemice, ținând seama de integrarea acestor dispoziții într-o viitoare structură comună de reglementare a siguranței aviației civile și de experiența acumulată de părțile interesate și de autoritățile competente în domeniul supravegherii siguranței. |
| --- | --- |

(16)

Agenția trebuie să evalueze în continuare dispozițiile prezentului regulament, în special pe cele legate de evaluarea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor aduse furnizării de servicii de navigație aeriană de către organizația certificată și personalul tehnic-ingineresc și trebuie să emită un aviz pentru adaptarea acestora în vederea unei abordări sistemice, ținând seama de integrarea acestor dispoziții într-o viitoare structură comună de reglementare a siguranței aviației civile și de experiența acumulată de părțile interesate și de autoritățile competente în domeniul supravegherii siguranței.

| (17) | Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (regulament privind spațiul aerian) (7) dispune stabilirea unor funcții specifice, denumite funcții de rețea, în scopul de a face posibilă utilizarea optimă a spațiului aerian și a resurselor limitate, permițând totodată utilizatorilor accesul maxim la spațiul aerian, precum și posibilitatea de a utiliza rutele preferate. Conform dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 551/2004, Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (8) prevede drepturile, obligațiile și responsabilitățile entității implicate în furnizarea acestor funcții. |
| --- | --- |

(17)

Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (regulament privind spațiul aerian) (7) dispune stabilirea unor funcții specifice, denumite funcții de rețea, în scopul de a face posibilă utilizarea optimă a spațiului aerian și a resurselor limitate, permițând totodată utilizatorilor accesul maxim la spațiul aerian, precum și posibilitatea de a utiliza rutele preferate. Conform dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 551/2004, Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (8) prevede drepturile, obligațiile și responsabilitățile entității implicate în furnizarea acestor funcții.

| (18) | Pentru a garanta executarea în condiții de siguranță a anumitor funcții de rețea, entitatea implicată se supune anumitor cerințe. Aceste cerințe sunt menite să asigure că entitatea sau organizația își desfășoară activitatea în condiții de siguranță și sunt cuprinse în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 677/2011. Este vorba despre cerințe de siguranță aplicabile organizațiilor, care sunt foarte asemănătoare cu cerințele generale pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană prevăzute în anexa I la prezentul regulament, însă sunt adaptate responsabilităților în materie de siguranță asociate funcțiilor de rețea. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a garanta executarea în condiții de siguranță a anumitor funcții de rețea, entitatea implicată se supune anumitor cerințe. Aceste cerințe sunt menite să asigure că entitatea sau organizația își desfășoară activitatea în condiții de siguranță și sunt cuprinse în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 677/2011. Este vorba despre cerințe de siguranță aplicabile organizațiilor, care sunt foarte asemănătoare cu cerințele generale pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană prevăzute în anexa I la prezentul regulament, însă sunt adaptate responsabilităților în materie de siguranță asociate funcțiilor de rețea.

| (19) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 trebuie abrogat. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 trebuie abrogat.

| (20) | Regulamentul (CE) nr. 482/2008 al Comisiei din 30 mai 2008 de stabilire a unui sistem de asigurare a siguranței software care urmează să fie pus în aplicare de către furnizorii de servicii de navigație aeriană și de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 (9) și Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (10) trebuie modificate în vederea adaptării la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul (CE) nr. 482/2008 al Comisiei din 30 mai 2008 de stabilire a unui sistem de asigurare a siguranței software care urmează să fie pus în aplicare de către furnizorii de servicii de navigație aeriană și de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 (9) și Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (10) trebuie modificate în vederea adaptării la prezentul regulament.

| (21) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic instituit în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, |
| --- | --- |

(21)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic instituit în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

Prezentul regulament stabilește cerințele comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană.

Cu toate acestea, sub rezerva unor dispoziții contrare prevăzute în anexa I sau II, aceste cerințe comune nu se aplică:

| (a) | altor activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană de către un furnizor de astfel de servicii; |
| --- | --- |

(a)

altor activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană de către un furnizor de astfel de servicii;

| (b) | resurselor alocate altor activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană. |
| --- | --- |

(b)

resurselor alocate altor activități decât furnizarea de servicii de navigație aeriană.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Nu se aplică însă definiția termenului „certificat” de la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.

Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| 1. | „lucru aerian” înseamnă exploatarea de aeronave, în care aeronavele sunt utilizate pentru servicii specializate, în domenii precum agricultură, construcții, fotografiere, supraveghere, observare și patrulare, operațiuni de căutare și salvare sau publicitate aeriană; |
| --- | --- |

1.

„lucru aerian” înseamnă exploatarea de aeronave, în care aeronavele sunt utilizate pentru servicii specializate, în domenii precum agricultură, construcții, fotografiere, supraveghere, observare și patrulare, operațiuni de căutare și salvare sau publicitate aeriană;

| 2. | „transport aerian comercial” înseamnă orice exploatare de aeronave care implică transportul de pasageri, de mărfuri sau de poștă contra unei remunerații sau prin închiriere; |
| --- | --- |

2.

„transport aerian comercial” înseamnă orice exploatare de aeronave care implică transportul de pasageri, de mărfuri sau de poștă contra unei remunerații sau prin închiriere;

| 3. | „sistem funcțional” înseamnă o combinație de sisteme, proceduri și resurse umane organizate în scopul îndeplinirii unei funcții în cadrul ATM; |
| --- | --- |

3.

„sistem funcțional” înseamnă o combinație de sisteme, proceduri și resurse umane organizate în scopul îndeplinirii unei funcții în cadrul ATM;

| 4. | „aviație generală” înseamnă orice exploatare de aeronave civile, alta decât lucrul aerian sau transportul aerian comercial; |
| --- | --- |

4.

„aviație generală” înseamnă orice exploatare de aeronave civile, alta decât lucrul aerian sau transportul aerian comercial;

| 5. | „autoritate națională de supervizare” înseamnă organismul sau organismele desemnate sau instituite de statele membre pentru a funcționa în calitate de autoritate națională în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004; |
| --- | --- |

5.

„autoritate națională de supervizare” înseamnă organismul sau organismele desemnate sau instituite de statele membre pentru a funcționa în calitate de autoritate națională în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;

| 6. | „pericol” înseamnă o situație, un eveniment sau o circumstanță care ar putea produce un accident; |
| --- | --- |

6.

„pericol” înseamnă o situație, un eveniment sau o circumstanță care ar putea produce un accident;

| 7. | „organizație” înseamnă o entitate care furnizează servicii de navigație aeriană; |
| --- | --- |

7.

„organizație” înseamnă o entitate care furnizează servicii de navigație aeriană;

| 8. | „organizație operativă” înseamnă o organizație responsabilă cu furnizarea de servicii tehnice și inginerești în sprijinul serviciilor de trafic aerian, de comunicații, de navigație sau de supraveghere; |
| --- | --- |

8.

„organizație operativă” înseamnă o organizație responsabilă cu furnizarea de servicii tehnice și inginerești în sprijinul serviciilor de trafic aerian, de comunicații, de navigație sau de supraveghere;

| 9. | „risc” înseamnă combinația între probabilitatea generală sau frecvența de apariție a unui efect dăunător provocat de un pericol și gravitatea acelui efect; |
| --- | --- |

9.

„risc” înseamnă combinația între probabilitatea generală sau frecvența de apariție a unui efect dăunător provocat de un pericol și gravitatea acelui efect;

| 10. | „asigurarea siguranței” înseamnă totalitatea acțiunilor planificate și sistematice necesare pentru a genera încrederea corespunzătoare că un produs, un serviciu, o organizație sau un sistem funcțional atinge un nivel de siguranță acceptabil sau tolerabil; |
| --- | --- |

10.

„asigurarea siguranței” înseamnă totalitatea acțiunilor planificate și sistematice necesare pentru a genera încrederea corespunzătoare că un produs, un serviciu, o organizație sau un sistem funcțional atinge un nivel de siguranță acceptabil sau tolerabil;

| 11. | „obiectiv de siguranță” înseamnă o declarație calitativă sau cantitativă care definește frecvența maximă sau probabilitatea maximă de apariție a unui pericol; |
| --- | --- |

11.

„obiectiv de siguranță” înseamnă o declarație calitativă sau cantitativă care definește frecvența maximă sau probabilitatea maximă de apariție a unui pericol;

| 12. | „cerință de siguranță” înseamnă un mijloc de reducere a riscurilor, definit în cadrul strategiei de reducere a riscurilor care permite atingerea unui obiectiv de siguranță specific, incluzând cerințele organizaționale, operaționale, procedurale, funcționale, de performanță, precum și cerințele de interoperabilitate sau caracteristicile de mediu; |
| --- | --- |

12.

„cerință de siguranță” înseamnă un mijloc de reducere a riscurilor, definit în cadrul strategiei de reducere a riscurilor care permite atingerea unui obiectiv de siguranță specific, incluzând cerințele organizaționale, operaționale, procedurale, funcționale, de performanță, precum și cerințele de interoperabilitate sau caracteristicile de mediu;

| 13. | „servicii” înseamnă fie un serviciu de navigație aeriană, fie un pachet de astfel de servicii; |
| --- | --- |

13.

„servicii” înseamnă fie un serviciu de navigație aeriană, fie un pachet de astfel de servicii;

| 14. | „serviciu de navigație aeriană paneuropean” înseamnă un serviciu conceput și creat pentru utilizatorii din toate sau din majoritatea statelor membre, care se poate extinde și în afara spațiului aerian al teritoriului în care se aplică tratatul; |
| --- | --- |

14.

„serviciu de navigație aeriană paneuropean” înseamnă un serviciu conceput și creat pentru utilizatorii din toate sau din majoritatea statelor membre, care se poate extinde și în afara spațiului aerian al teritoriului în care se aplică tratatul;

| 15. | „furnizor de servicii de navigație aeriană” înseamnă orice entitate de drept public sau privat care prestează servicii de navigație aeriană pentru traficul aerian general, inclusiv o organizație care a depus o cerere de certificat în vederea furnizării de astfel de servicii. |
| --- | --- |

15.

„furnizor de servicii de navigație aeriană” înseamnă orice entitate de drept public sau privat care prestează servicii de navigație aeriană pentru traficul aerian general, inclusiv o organizație care a depus o cerere de certificat în vederea furnizării de astfel de servicii.

Articolul 3

Autoritatea competentă pentru certificare

(1)   În sensul prezentului regulament, autoritatea competentă pentru certificarea furnizorilor de servicii de navigație aeriană este:

| (a) | pentru organizațiile care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social pe teritoriul unui stat membru, autoritatea națională de supervizare desemnată sau instituită de respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(a)

pentru organizațiile care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social pe teritoriul unui stat membru, autoritatea națională de supervizare desemnată sau instituită de respectivul stat membru;

| (b) | pentru organizațiile care furnizează servicii de navigație aeriană în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul și care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, agenția; |
| --- | --- |

(b)

pentru organizațiile care furnizează servicii de navigație aeriană în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul și care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, agenția;

| (c) | pentru organizațiile care furnizează servicii de navigație aeriană paneuropene în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul, agenția. |
| --- | --- |

(c)

pentru organizațiile care furnizează servicii de navigație aeriană paneuropene în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul, agenția.

(2)   Autoritatea competentă pentru supravegherea siguranței este autoritatea stabilită în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (11).

Articolul 4

Acordarea certificatelor

(1)   Pentru a obține certificatul necesar pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană și fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, organizațiile trebuie să îndeplinească:

| (a) | cerințele generale pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană prevăzute în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

cerințele generale pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană prevăzute în anexa I;

| (b) | cerințele suplimentare specifice stabilite în anexele II-V, în funcție de tipul de serviciu pe care îl furnizează. |
| --- | --- |

(b)

cerințele suplimentare specifice stabilite în anexele II-V, în funcție de tipul de serviciu pe care îl furnizează.

(2)   Înaintea de a-i elibera un certificat unei organizații, autoritatea competentă verifică dacă respectiva organizație se conformează cerințelor comune.

(3)   O organizație trebuie să se conformeze cerințelor comune cel târziu la momentul eliberării certificatului în conformitate cu:

| (a) | articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004; |
| --- | --- |

(a)

articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;

| (b) | articolul 8b alineatul (2) și articolul 22a literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(b)

articolul 8b alineatul (2) și articolul 22a literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

Articolul 5

Derogări

(1)   Prin derogare de la dispozițiile articolului 4 alineatul (1), anumiți furnizori de servicii de navigație aeriană pot decide să nu se prevaleze de posibilitatea de a furniza servicii transfrontaliere și pot renunța la dreptul de recunoaștere reciprocă în cadrul cerului unic european.

În acest caz, aceștia pot prezenta o cerere de certificat limitat la spațiul aerian aflat sub jurisdicția statului membru menționat la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.

(2)   Pentru a prezenta cererea menționată la alineatul (1), furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să furnizeze sau să intenționeze să furnizeze servicii limitate la una sau mai multe dintre categoriile următoare:

| (a) | lucru aerian; |
| --- | --- |

(a)

lucru aerian;

| (b) | aviație generală; |
| --- | --- |

(b)

aviație generală;

| (c) | transport aerian comercial limitat la aeronave cu o masă maximă la decolare mai mică de 10 tone sau cu mai puțin de 20 de locuri pentru pasageri; |
| --- | --- |

(c)

transport aerian comercial limitat la aeronave cu o masă maximă la decolare mai mică de 10 tone sau cu mai puțin de 20 de locuri pentru pasageri;

| (d) | transport aerian comercial cu mai puțin de 10 000 de deplasări pe an, indiferent de masa maximă la decolare și de numărul de locuri pentru pasageri, numărul „deplasărilor” fiind considerat ca suma decolărilor și aterizărilor și calculat ca medie a ultimilor trei ani. |
| --- | --- |

(d)

transport aerian comercial cu mai puțin de 10 000 de deplasări pe an, indiferent de masa maximă la decolare și de numărul de locuri pentru pasageri, numărul „deplasărilor” fiind considerat ca suma decolărilor și aterizărilor și calculat ca medie a ultimilor trei ani.

Pentru a prezenta o astfel de cerere, un furnizor de servicii de navigație aeriană, altul decât un furnizor de servicii de trafic aerian, trebuie să aibă o cifră de afaceri anuală brută de maximum 1 000 000 EUR pentru serviciile pe care le furnizează sau intenționează să le furnizeze.

În cazul în care, din motive practice obiective, un furnizor de servicii de navigație aeriană nu poate face dovada îndeplinirii acestor criterii de eligibilitate, autoritatea competentă poate accepta cifre sau previziuni analoge referitoare la plafoanele definite la primul și la al doilea paragraf.

La depunerea unei astfel de cereri, furnizorul de servicii de navigație aeriană trebuie să prezinte autorității competente și dovezi relevante cu privire la îndeplinirea criteriilor de eligibilitate.

(3)   Autoritatea competentă poate acorda derogări specifice solicitanților care îndeplinesc criteriile de eligibilitate de la alineatul (1), proporțional cu contribuția lor la ATM în spațiul aerian aflat sub jurisdicția statului membru în cauză.

Aceste derogări pot viza numai cerințele enunțate în anexa I.

Nu se acordă însă derogări în legătură cu următoarele cerințe:

| (a) | competență și capacitate tehnică și operațională (punctul 1); |
| --- | --- |

(a)

competență și capacitate tehnică și operațională (punctul 1);

| (b) | managementul siguranței (punctul 3.1); |
| --- | --- |

(b)

managementul siguranței (punctul 3.1);

| (c) | resurse umane (punctul 5); |
| --- | --- |

(c)

resurse umane (punctul 5);

| (d) | deschidere și transparență în furnizarea serviciilor (punctul 8.1). |
| --- | --- |

(d)

deschidere și transparență în furnizarea serviciilor (punctul 8.1).

(4)   În afara derogărilor prevăzute la alineatul (3), autoritatea competentă poate acorda derogări solicitanților care furnizează servicii de informații de zbor pe aerodromuri, atunci când acești furnizori de servicii nu operează în mod regulat mai mult de o poziție de lucru pe fiecare aerodrom. Autoritatea competentă acordă astfel de derogări proporțional cu contribuția solicitanților la ATM în spațiul aerian aflat sub jurisdicția statului membru în cauză.

Aceste derogări pot viza numai următoarele cerințe de la punctul 3 din anexa II:

| (a) | responsabilitatea în domeniul managementului siguranței și servicii externe și aprovizionare furnizori externi [punctul 3.1.2 literele (b) și (e)]; |
| --- | --- |

(a)

responsabilitatea în domeniul managementului siguranței și servicii externe și aprovizionare furnizori externi [punctul 3.1.2 literele (b) și (e)];

| (b) | evaluări privind siguranța [punctul 3.1.3 litera (a)]; |
| --- | --- |

(b)

evaluări privind siguranța [punctul 3.1.3 litera (a)];

| (c) | cerințe de siguranță privind evaluarea și reducerea riscurilor în ceea ce privește modificările (punctul 3.2). |
| --- | --- |

(c)

cerințe de siguranță privind evaluarea și reducerea riscurilor în ceea ce privește modificările (punctul 3.2).

(5)   Nu se acordă nicio derogare de la cerințele din anexele III, IV sau V.

(6)   În conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 550/2004, autoritatea competentă:

| (a) | precizează natura și sfera de aplicare a derogării în condițiile asociate certificatului, indicând temeiul juridic; |
| --- | --- |

(a)

precizează natura și sfera de aplicare a derogării în condițiile asociate certificatului, indicând temeiul juridic;

| (b) | limitează perioada de valabilitate a certificatului, atunci când consideră că este necesar în scopul supravegherii; |
| --- | --- |

(b)

limitează perioada de valabilitate a certificatului, atunci când consideră că este necesar în scopul supravegherii;

| (c) | monitorizează dacă furnizorii de servicii de navigație aeriană îndeplinesc în continuare condițiile pentru a beneficia de derogare. |
| --- | --- |

(c)

monitorizează dacă furnizorii de servicii de navigație aeriană îndeplinesc în continuare condițiile pentru a beneficia de derogare.

Articolul 6

Demonstrarea conformării

(1)   Organizațiile prezintă, la cererea autorității competente, toate dovezile relevante pentru a demonstra respectarea cerințelor comune aplicabile. Organizațiile pot face uz deplin de datele existente.

(2)   O organizație certificată notifică autorității competente modificările planificate în ceea ce privește furnizarea de servicii de navigație aeriană care i-ar putea afecta conformitatea cu cerințele comune aplicabile sau, după caz, cu condițiile asociate certificatului.

(3)   În cazul în care o organizație certificată nu mai respectă cerințele comune aplicabile sau, după caz, condițiile asociate certificatului, în termen de o lună de la constatarea neconformității, autoritatea competentă solicită respectivei organizații să ia măsuri corective.

Decizia respectivă se notifică imediat organizației în cauză.

Autoritatea competentă verifică dacă măsura corectivă a fost aplicată, înainte de a notifica respectivei organizații acordul său.

În cazul în care autoritatea competentă consideră că măsura corectivă nu a fost aplicată în mod adecvat în termenul convenit cu organizația, aceasta ia măsurile corespunzătoare de impunere a legii în conformitate cu articolul 7 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 10, articolul 22a litera (d) și articolele 25 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, ținând cont în același timp de necesitatea de a se asigura continuitatea serviciilor de navigație aeriană.

Articolul 7

Înlesnirea monitorizării conformării

Organizațiile facilitează realizarea inspecțiilor și evaluărilor de către autoritatea competentă sau de către o entitate calificată care acționează în numele acesteia, inclusiv a vizitelor la fața locului și a vizitelor inopinate.

Persoanele autorizate sunt împuternicite să efectueze următoarele acțiuni:

| (a) | să examineze înregistrările, datele, procedurile relevante și orice alt material relevant pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană; |
| --- | --- |

(a)

să examineze înregistrările, datele, procedurile relevante și orice alt material relevant pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană;

| (b) | să facă copii sau extrase din astfel de înregistrări, date, proceduri și alte materiale; |
| --- | --- |

(b)

să facă copii sau extrase din astfel de înregistrări, date, proceduri și alte materiale;

| (c) | să ceară o explicație verbală la fața locului; |
| --- | --- |

(c)

să ceară o explicație verbală la fața locului;

| (d) | să aibă acces în incintele, pe terenurile sau în mijloacele de transport care au relevanță pentru acțiunea respectivă. |
| --- | --- |

(d)

să aibă acces în incintele, pe terenurile sau în mijloacele de transport care au relevanță pentru acțiunea respectivă.

Aceste inspecții și evaluări, atunci când sunt realizate de o autoritate competentă sau de o entitate calificată care acționează în numele acesteia, se desfășoară cu respectarea prevederilor legale din statul membru în care urmează să fie efectuate.

Articolul 8

Conformarea continuă

Autoritatea competentă monitorizează anual, în baza dovezilor de care dispune, conformarea continuă a organizațiilor pe care le-a certificat.

În acest scop, autoritatea competentă stabilește și actualizează anual un program de inspecție indicativ care vizează toți furnizorii pe care i-a certificat și care are la bază o evaluare a riscurilor asociate diverselor operațiuni care compun serviciile de navigație aeriană furnizate. Aceasta consultă organizația în cauză și orice altă autoritate competentă în domeniu, dacă este cazul, înainte de a stabili un astfel de program.

Programul indică frecvența planificată a inspecțiilor în diferitele locuri de desfășurare a activității.

Articolul 9

Reglementarea siguranței în cazul personalului tehnic-ingineresc

În ceea ce privește furnizarea de servicii de trafic aerian, comunicații, navigație sau supraveghere, autoritatea competentă sau orice altă autoritate desemnată de un stat membru pentru îndeplinirea acestei sarcini:

| (a) | elaborează norme de siguranță adecvate pentru personalul tehnic-ingineresc care îndeplinește sarcini operaționale legate de siguranță; |
| --- | --- |

(a)

elaborează norme de siguranță adecvate pentru personalul tehnic-ingineresc care îndeplinește sarcini operaționale legate de siguranță;

| (b) | asigură o supraveghere adecvată, din punctul de vedere al normelor de siguranță, a personalului tehnic-ingineresc căruia o organizație operativă i-a încredințat sarcini operaționale legate de siguranță; |
| --- | --- |

(b)

asigură o supraveghere adecvată, din punctul de vedere al normelor de siguranță, a personalului tehnic-ingineresc căruia o organizație operativă i-a încredințat sarcini operaționale legate de siguranță;

| (c) | în baza unor motive întemeiate și după o investigație adecvată, ia măsuri adecvate cu privire la organizația operativă și/sau personalul tehnic-ingineresc al acesteia care nu respectă cerințele de la punctul 3.3 din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

în baza unor motive întemeiate și după o investigație adecvată, ia măsuri adecvate cu privire la organizația operativă și/sau personalul tehnic-ingineresc al acesteia care nu respectă cerințele de la punctul 3.3 din anexa II;

| (d) | verifică dacă sunt prevăzute metode corespunzătoare pentru a garanta că terții cărora li s-au încredințat sarcini operaționale legate de siguranță respectă cerințele de la punctul 3.3 din anexa II. |
| --- | --- |

(d)

verifică dacă sunt prevăzute metode corespunzătoare pentru a garanta că terții cărora li s-au încredințat sarcini operaționale legate de siguranță respectă cerințele de la punctul 3.3 din anexa II.

Articolul 10

Procedura de evaluare inter pares

(1)   Comisia, în cooperare cu statele membre și cu agenția, poate organiza evaluări inter pares ale autorităților naționale de supervizare în conformitate cu alineatele (2)-(6).

(2)   Evaluarea inter pares se efectuează de către o echipă de experți naționali și, după caz, de observatori ai agenției.

O echipă cuprinde experți care provin din cel puțin trei state membre diferite și de la agenție.

Experții nu participă la evaluări inter pares în statul membru în care sunt angajați.

Comisia întocmește și menține o listă de rezervă cu experți naționali, desemnați de statele membre, care să acopere toate aspectele cerințelor comune prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.

(3)   Cu cel puțin trei luni înaintea unei evaluări inter pares, Comisia informează statul membru și autoritatea națională de supervizare în cauză cu privire la efectuarea evaluării inter pares, data la care aceasta este prevăzută și identitatea experților participanți.

Statul membru a cărui autoritate națională de supervizare este supusă evaluării aprobă echipa de experți înainte ca aceasta să poată efectua evaluarea.

(4)   Într-o perioadă de trei luni de la data evaluării, echipa de evaluare redactează, prin consens, un raport care poate conține recomandări.

Comisia convoacă o întrunire cu agenția, cu experții și cu autoritatea națională de supervizare pentru discutarea raportului.

(5)   Comisia transmite raportul statului membru în cauză.

Respectivul stat membru își poate prezenta observațiile în decurs de trei luni de la primirea raportului.

Observații includ, după caz, măsurile pe care le-a luat sau intenționează să le ia statul membru ca urmare a evaluării într-un termen stabilit.

Cu excepția unei înțelegeri contrare cu statul membru în cauză, raportul și măsurile subsecvente nu se publică.

(6)   Comisia informează anual statele membre, prin intermediul Comitetului pentru cerul unic, cu privire la principalele constatări ale acestor evaluări.

Articolul 11

Dispoziții tranzitorii

(1)   Furnizorii de servicii de navigație aeriană deținători ai unui certificat eliberat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 la data intrării în vigoare a prezentului regulament se consideră titulari ai unui certificat eliberat în conformitate cu prezentul regulament.

(2)   Persoanele care solicită un certificat de furnizor de servicii de navigație aeriană și care și-au depus cererile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, dar cărora nu li s-a eliberat un certificat până la acea dată, trebuie să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament înainte de eliberarea certificatului.

(3)   În cazul în care organizațiile care, în conformitate cu articolul 3, au drept autoritate competentă agenția au depus, la autoritatea națională de supervizare a unui stat membru, cereri de eliberare a unui certificat înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, autoritatea națională de supervizare încheie procesul de certificare în colaborare cu agenția și transferă dosarul către agenție la momentul eliberării certificatului.

Articolul 12

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 se abrogă.

Articolul 13

Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 482/2008

Regulamentul (CE) nr. 482/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4 alineatul (5), trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 2096/2005” se înlocuiește cu o trimitere la „Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 al Comisiei (12) |
| --- | --- |

1.

La articolul 4 alineatul (5), trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 2096/2005” se înlocuiește cu o trimitere la „Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 al Comisiei (12)

| 2. | Articolul 6 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 6 se elimină.

| 3. | La punctele 1 și 2 din anexa I, trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 2096/2005” se înlocuiește cu o trimitere la „Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011”. |
| --- | --- |

3.

La punctele 1 și 2 din anexa I, trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 2096/2005” se înlocuiește cu o trimitere la „Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011”.

Articolul 14

Modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 691/2010

În Regulamentul (UE) nr. 691/2010, articolul 25 se elimină.

Articolul 15

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

1

(2)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 96, 31.3.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 335, 21.12.2005, p. 13.

4

(5)  JO L 295, 12.11.2010, p. 35.

5

(6)  JO L 167, 4.7.2003, p. 23.

6

(7)  JO L 96, 31.3.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 185, 15.7.2011, p. 1.

8

(9)  JO L 141, 31.5.2008, p. 5.

9

(10)  JO L 201, 3.8.2010, p. 1.

10

(11)  A se vedea pagina 15 din prezentul Jurnal Oficial.

11

(12)  JO L 271, 18.10.2011, p. 23”.

12

---

ANEXA I

Cerințe generale aplicabile furnizării de servicii de navigație aeriană

1.   COMPETENȚĂ ȘI CAPACITATE TEHNICĂ ȘI OPERAȚIONALĂ

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să fie capabili să își furnizeze serviciile în condiții de siguranță, eficiență, continuitate și durabilitate, în concordanță cu orice nivel rezonabil al cererii globale într-un spațiu aerian dat. În acest scop, furnizorul trebuie să mențină un nivel adecvat de capacitate și competență tehnică și operațională.

2.   MANAGEMENTUL ȘI STRUCTURA ORGANIZATORICĂ

2.1.   Structura organizatorică

Furnizorii de servicii de navigație aeriană înființează și administrează organizația conform unei structuri care asigură furnizarea de servicii de navigație aeriană în condiții de siguranță, eficiență și continuitate.

Structura organizatorică definește:

| (a) | autoritatea, atribuțiile și responsabilitățile titularilor de posturi desemnați, în special ale personalului de conducere cu funcții legate de siguranță, calitate, securitate, resurse financiare și resurse umane; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea, atribuțiile și responsabilitățile titularilor de posturi desemnați, în special ale personalului de conducere cu funcții legate de siguranță, calitate, securitate, resurse financiare și resurse umane;

| (b) | relațiile și raporturile ierarhice între diversele părți componente și procese ale organizației. |
| --- | --- |

(b)

relațiile și raporturile ierarhice între diversele părți componente și procese ale organizației.

2.2.   Managementul organizațional

2.2.1.   Planul de afaceri

Furnizorii de servicii de navigație aeriană prezintă un plan de afaceri pe o perioadă de cel puțin cinci ani. Planul de afaceri:

| (a) | precizează scopurile și obiectivele generale ale furnizorului de servicii de navigație aeriană și strategia sa de realizare a acestora în concordanță cu alte eventuale planuri generale pe termen mai lung ale furnizorului de servicii de navigație aeriană și cu cerințele Uniunii aplicabile dezvoltării infrastructurii sau a altor tehnologii; |
| --- | --- |

(a)

precizează scopurile și obiectivele generale ale furnizorului de servicii de navigație aeriană și strategia sa de realizare a acestora în concordanță cu alte eventuale planuri generale pe termen mai lung ale furnizorului de servicii de navigație aeriană și cu cerințele Uniunii aplicabile dezvoltării infrastructurii sau a altor tehnologii;

| (b) | cuprinde obiective de performanță corespunzătoare în materie de siguranță, capacitate, mediu și rentabilitate, de la caz la caz. |
| --- | --- |

(b)

cuprinde obiective de performanță corespunzătoare în materie de siguranță, capacitate, mediu și rentabilitate, de la caz la caz.

Informațiile enumerate la literele (a) și (b) trebuie să fie în concordanță cu planul de performanță național sau al blocului funcțional de spațiu aerian, menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, și, în privința datelor referitoare la siguranță, în concordanță cu programul de siguranță a statului menționat în standardul 2.27.1 din anexa 11 la Convenția privind aviația civilă internațională, amendamentul 47B din 20 iulie 2009, dacă este cazul.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană prezintă justificări de siguranță și economice pentru principalele proiecte de investiții, indicând, dacă este cazul, impactul estimat asupra obiectivelor de performanță corespunzătoare, menționate la litera (b) și specificând investițiile care decurg din cerințele juridice legate de implementarea Programului de cercetare în domeniul ATM în contextul cerului unic european (SESAR).

2.2.2.   Planul anual

Furnizorii de servicii de navigație aeriană prezintă un plan anual pentru anul următor, precizând și mai detaliat elementele planului de afaceri și descriind orice modificări aduse acestuia.

Planul anual cuprinde următoarele elemente privind nivelul și calitatea serviciilor, cum ar fi nivelul care se anticipează în materie de capacitate, siguranță, mediu și rentabilitate, de la caz la caz:

| (a) | informații privind implementarea de noi infrastructuri sau alte evoluții, însoțite de o declarație cu privire la modul în care vor contribui la îmbunătățirea performanței furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv a nivelului și calității serviciilor; |
| --- | --- |

(a)

informații privind implementarea de noi infrastructuri sau alte evoluții, însoțite de o declarație cu privire la modul în care vor contribui la îmbunătățirea performanței furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv a nivelului și calității serviciilor;

| (b) | indicatori de performanță în concordanță cu planul de performanță național sau al blocului funcțional de spațiu aerian, menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, în raport cu care pot fi evaluate în mod rezonabil nivelul de performanță și calitatea serviciului; |
| --- | --- |

(b)

indicatori de performanță în concordanță cu planul de performanță național sau al blocului funcțional de spațiu aerian, menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, în raport cu care pot fi evaluate în mod rezonabil nivelul de performanță și calitatea serviciului;

| (c) | informații privind măsurile prevăzute pentru reducerea riscurilor în materie de siguranță identificate în planul de siguranță al furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv indicatori de siguranță pentru monitorizarea riscului în acest domeniu și, dacă este cazul, costul estimat al măsurilor de reducere a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

informații privind măsurile prevăzute pentru reducerea riscurilor în materie de siguranță identificate în planul de siguranță al furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv indicatori de siguranță pentru monitorizarea riscului în acest domeniu și, dacă este cazul, costul estimat al măsurilor de reducere a riscurilor;

| (d) | o prognoză pe termen scurt a situației financiare a furnizorului de servicii de navigație aeriană, precum și eventualele modificări care ar putea surveni în planul de afaceri sau eventualul impact asupra acestuia. |
| --- | --- |

(d)

o prognoză pe termen scurt a situației financiare a furnizorului de servicii de navigație aeriană, precum și eventualele modificări care ar putea surveni în planul de afaceri sau eventualul impact asupra acestuia.

2.2.3.   Secțiunile referitoare la performanță

Furnizorul de servicii de navigație aeriană pune la dispoziția Comisiei, la cererea acesteia și în condițiile stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu legislația națională, conținutul secțiunilor referitoare la performanță din planul său de afaceri și din planul său anual.

3.   MANAGEMENTUL SIGURANȚEI ȘI AL CALITĂȚII

3.1.   Managementul siguranței

Furnizorii de servicii de navigație aeriană efectuează managementul siguranței pentru toate serviciile lor. În acest scop, aceștia stabilesc relații oficiale cu toate părțile interesate care pot avea o influență directă asupra siguranței serviciilor lor.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să elaboreze proceduri pentru managementul siguranței atunci când introduc noi sisteme funcționale sau când modifică sistemele funcționale existente.

3.2.   Sistemul de management al calității

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să dispună de un sistem de management al calității pentru toate serviciile de navigație aeriană pe care le furnizează, conform principiilor enumerate mai jos.

Sistemul de management al calității trebuie:

| (a) | să definească politica de calitate astfel încât să răspundă cât mai bine nevoilor diferiților utilizatori; |
| --- | --- |

(a)

să definească politica de calitate astfel încât să răspundă cât mai bine nevoilor diferiților utilizatori;

| (b) | să instituie un program de asigurare a calității care să conțină proceduri prin care se verifică dacă toate operațiunile sunt efectuate în conformitate cu cerințele, standardele și procedurile aplicabile; |
| --- | --- |

(b)

să instituie un program de asigurare a calității care să conțină proceduri prin care se verifică dacă toate operațiunile sunt efectuate în conformitate cu cerințele, standardele și procedurile aplicabile;

| (c) | să demonstreze, cu ajutorul manualelor și al documentelor de monitorizare, că sistemul de management al calității funcționează; |
| --- | --- |

(c)

să demonstreze, cu ajutorul manualelor și al documentelor de monitorizare, că sistemul de management al calității funcționează;

| (d) | să numească reprezentanți ai conducerii care să monitorizeze respectarea procedurilor și caracterul adecvat al acestora în vederea asigurării unor practici operaționale sigure și eficiente; |
| --- | --- |

(d)

să numească reprezentanți ai conducerii care să monitorizeze respectarea procedurilor și caracterul adecvat al acestora în vederea asigurării unor practici operaționale sigure și eficiente;

| (e) | să efectueze evaluări ale sistemului de management al calității instituit și să ia măsuri de remediere, după caz. |
| --- | --- |

(e)

să efectueze evaluări ale sistemului de management al calității instituit și să ia măsuri de remediere, după caz.

Un certificat EN ISO 9001, eliberat de un organism acreditat în mod corespunzător pentru serviciile de navigație aeriană asigurate de furnizor, este considerat suficient pentru a demonstra conformitatea. Furnizorul de servicii de navigație aeriană acceptă ca documentele legate de certificare să fie aduse la cunoștința autorității competente la cererea acesteia din urmă.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană pot integra sistemele de management al siguranței, securității și calității în propriul sistem de management.

3.3.   Manuale de operațiuni

Furnizorii de servicii de navigație aeriană pun la dispoziție și mențin la zi manuale de operațiuni referitoare la furnizarea serviciilor lor, pentru uzul și orientarea personalului operațional.

Aceștia se asigură că:

| (a) | manualele de operațiuni conțin instrucțiunile și informațiile necesare personalului operațional pentru îndeplinirea atribuțiilor acestuia; |
| --- | --- |

(a)

manualele de operațiuni conțin instrucțiunile și informațiile necesare personalului operațional pentru îndeplinirea atribuțiilor acestuia;

| (b) | personalul în cauză are acces la părțile din manualele de operațiuni care sunt de interes pentru acesta; |
| --- | --- |

(b)

personalul în cauză are acces la părțile din manualele de operațiuni care sunt de interes pentru acesta;

| (c) | personalul operațional este prompt informat cu privire la modificările aduse manualului de operațiuni care se aplică atribuțiilor sale, precum și despre intrarea lor în vigoare. |
| --- | --- |

(c)

personalul operațional este prompt informat cu privire la modificările aduse manualului de operațiuni care se aplică atribuțiilor sale, precum și despre intrarea lor în vigoare.

4.   SECURITATEA

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să instituie un sistem de management al securității pentru a garanta:

| (a) | securitatea bazei materiale și a personalului propriu, în vederea prevenirii unei intervenții ilicite în furnizarea de servicii de navigație aeriană; |
| --- | --- |

(a)

securitatea bazei materiale și a personalului propriu, în vederea prevenirii unei intervenții ilicite în furnizarea de servicii de navigație aeriană;

| (b) | securitatea datelor operaționale pe care le primesc, le furnizează sau le utilizează în alt mod, astfel încât accesul la acestea să fie rezervat exclusiv persoanelor autorizate. |
| --- | --- |

(b)

securitatea datelor operaționale pe care le primesc, le furnizează sau le utilizează în alt mod, astfel încât accesul la acestea să fie rezervat exclusiv persoanelor autorizate.

Sistemul de management al securității definește:

| (a) | procedurile referitoare la evaluarea și reducerea riscurilor de securitate, monitorizarea și îmbunătățirea securității, evaluările riscului de securitate și diseminarea rezultatelor; |
| --- | --- |

(a)

procedurile referitoare la evaluarea și reducerea riscurilor de securitate, monitorizarea și îmbunătățirea securității, evaluările riscului de securitate și diseminarea rezultatelor;

| (b) | mijloacele destinate să detecteze breșele de securitate și să alerteze personalul prin semnale de avertizare adecvate; |
| --- | --- |

(b)

mijloacele destinate să detecteze breșele de securitate și să alerteze personalul prin semnale de avertizare adecvate;

| (c) | mijloacele de limitare a efectelor cauzate de breșele de securitate și de identificare a măsurilor de remediere și a procedurilor de atenuare pentru evitarea repetării acestora. |
| --- | --- |

(c)

mijloacele de limitare a efectelor cauzate de breșele de securitate și de identificare a măsurilor de remediere și a procedurilor de atenuare pentru evitarea repetării acestora.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să asigure, dacă este cazul, autorizațiile de securitate ale personalului său și să acționeze în coordonare cu autoritățile civile și militare competente pentru a garanta securitatea bazei materiale, a personalului și a datelor lor.

Sistemele de management al siguranței, calității și securității pot fi concepute și utilizate ca un sistem de management integrat.

5.   RESURSE UMANE

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să angajeze personal cu calificarea necesară pentru a asigura furnizarea de ANS în condiții de siguranță, eficiență, continuitate și durabilitate. În acest context, furnizorii instituie politici pentru recrutarea și pregătirea personalului.

6.   PUTERE FINANCIARĂ

6.1.   Capacitate economică și financiară

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să fie în măsură să își îndeplinească obligațiile financiare, precum costurile de exploatare fixe și variabile sau costurile de investiții. Aceștia trebuie să utilizeze un sistem corespunzător de contabilizare a costurilor. Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să demonstreze această capacitate prin planul anual menționat la punctul 2.2.2 și prin bilanțurile financiare și situația contabilă, în măsura în care statutul lor juridic le permite acest lucru.

6.2.   Audit financiar

În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să demonstreze că se supun cu regularitate unui audit independent.

7.   RĂSPUNDERE ȘI ACOPERIREA PRIN ASIGURARE

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să dispună de o acoperire prin asigurare a răspunderii care decurge din legislația aplicabilă.

Metoda utilizată pentru furnizarea acoperirii trebuie să fie adaptată pierderii și prejudiciului potențial în cauză, ținând seama de statutul juridic al organizației și de nivelul disponibil de acoperire a riscurilor oferit de asigurarea comercială.

Un furnizor de servicii de navigație aeriană care utilizează serviciile altui furnizor de servicii de navigație aeriană trebuie să se asigure că acordurile acoperă repartizarea răspunderii între cei doi furnizori.

8.   CALITATEA SERVICIILOR

8.1.   Deschidere și transparență în furnizarea de servicii de navigație aeriană

Furnizorii de servicii de navigație aeriană furnizează aceste servicii într-un mod deschis și transparent. Aceștia publică condițiile de acces la serviciile lor și instituie o procedură de consultare oficială și periodică a utilizatorilor de servicii de navigație aeriană; această consultare se realizează individual sau colectiv, cel puțin o dată pe an.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană nu fac discriminare pe motive de naționalitate, identitate sau categorie a utilizatorilor în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii.

8.2.   Planuri de contingență

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să dispună de planuri de contingență pentru toate serviciile de navigație aeriană pe care le furnizează, în caz de evenimente care duc la degradarea semnificativă sau la întreruperea operațiunilor lor.

9.   CERINȚE PRIVIND RAPORTAREA

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să fie în măsură să prezinte autorității competente relevante un raport anual al activităților lor.

Acest raport trebuie să prezinte rezultatele lor financiare fără a aduce atingere articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, precum și performanțele lor operaționale și orice alte activități sau evoluții importante, în special în domeniul siguranței.

Raportul anual trebuie să conțină cel puțin:

| (a) | o evaluare a nivelului de performanță a serviciilor de navigație aeriană prestate; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a nivelului de performanță a serviciilor de navigație aeriană prestate;

| (b) | o comparație între realizările furnizorului de servicii de navigație aeriană și obiectivele de performanță stabilite în planul de afaceri menționat la punctul 2.2.1, realizările concrete fiind raportate la planul anual prin intermediul indicatorilor de performanță prevăzuți în planul anual; |
| --- | --- |

(b)

o comparație între realizările furnizorului de servicii de navigație aeriană și obiectivele de performanță stabilite în planul de afaceri menționat la punctul 2.2.1, realizările concrete fiind raportate la planul anual prin intermediul indicatorilor de performanță prevăzuți în planul anual;

| (c) | o explicație a diferențelor înregistrate în raport cu obiectivele, împreună cu măsurile preconizate pentru eliminarea oricăror decalaje în perioada de referință menționată la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004; |
| --- | --- |

(c)

o explicație a diferențelor înregistrate în raport cu obiectivele, împreună cu măsurile preconizate pentru eliminarea oricăror decalaje în perioada de referință menționată la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;

| (d) | evoluții în materie de operațiuni și infrastructură; |
| --- | --- |

(d)

evoluții în materie de operațiuni și infrastructură;

| (e) | rezultatele financiare, în cazul în care acestea nu sunt publicate separat în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004; |
| --- | --- |

(e)

rezultatele financiare, în cazul în care acestea nu sunt publicate separat în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;

| (f) | informații privind procedura oficială de consultare a utilizatorilor serviciilor sale; |
| --- | --- |

(f)

informații privind procedura oficială de consultare a utilizatorilor serviciilor sale;

| (g) | informații privind politica în domeniul resurselor umane. |
| --- | --- |

(g)

informații privind politica în domeniul resurselor umane.

Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să pună conținutul raportului anual la dispoziția Comisiei și agenției, la cerere, și la dispoziția publicului, în condițiile stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu legislația națională.

---

ANEXA II

Cerințe specifice pentru furnizarea de servicii de trafic aerian

1.   PROPRIETATE

Furnizorii de servicii de trafic aerian notifică autorităților competente menționate la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004:

| (a) | statutul lor juridic, structura capitalului și orice acorduri care au consecințe semnificative asupra controlului activelor lor; |
| --- | --- |

(a)

statutul lor juridic, structura capitalului și orice acorduri care au consecințe semnificative asupra controlului activelor lor;

| (b) | orice legătură pe care o au cu organizații care nu sunt implicate în furnizarea de servicii de navigație aeriană, inclusiv activități comerciale la care participă direct sau prin întreprinderi asociate, care reprezintă mai mult de 1 % din venitul preconizat; de asemenea, aceștia notifică orice schimbare în deținerea oricărui pachet de acțiuni care reprezintă cel puțin 10 % din totalul acțiunilor lor. |
| --- | --- |

(b)

orice legătură pe care o au cu organizații care nu sunt implicate în furnizarea de servicii de navigație aeriană, inclusiv activități comerciale la care participă direct sau prin întreprinderi asociate, care reprezintă mai mult de 1 % din venitul preconizat; de asemenea, aceștia notifică orice schimbare în deținerea oricărui pachet de acțiuni care reprezintă cel puțin 10 % din totalul acțiunilor lor.

Furnizorii de servicii de trafic aerian iau toate măsurile necesare pentru a preveni orice situație de conflict de interese care ar putea compromite furnizarea imparțială și obiectivă a serviciilor lor.

2.   DESCHIDERE ȘI TRANSPARENȚĂ ÎN FURNIZAREA SERVICIILOR

În plus față de dispozițiile de la punctul 8.1 din anexa I și în cazul în care un stat membru decide să organizeze furnizarea unor servicii specifice de trafic aerian într-un mediu concurențial, respectivul stat membru poate lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii de astfel de servicii specifice de trafic aerian nu adoptă un comportament care ar avea ca obiectiv sau ca efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței, și nici nu adoptă un comportament care să constituie un abuz de poziție dominantă în conformitate cu legislația Uniunii și legislația națională aplicabile.

3.   SIGURANȚA SERVICIILOR

3.1.   Sistem de management al siguranței (SMS)

3.1.1.   Cerințe generale de siguranță

În cadrul managementului serviciilor lor, furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să dispună de un sistem de management al siguranței (SMS) care:

| (a) | asigură o abordare formalizată, explicită și proactivă a managementului sistematic al siguranței în îndeplinirea responsabilităților lor în domeniul siguranței în contextul furnizării serviciilor lor; acoperă toate serviciile și prestațiile conexe aflate sub controlul lor managerial; și are la bază o declarație de politică în materie de siguranță, care definește abordarea fundamentală a organizației în ceea ce privește managementul siguranței (managementul siguranței); |
| --- | --- |

(a)

asigură o abordare formalizată, explicită și proactivă a managementului sistematic al siguranței în îndeplinirea responsabilităților lor în domeniul siguranței în contextul furnizării serviciilor lor; acoperă toate serviciile și prestațiile conexe aflate sub controlul lor managerial; și are la bază o declarație de politică în materie de siguranță, care definește abordarea fundamentală a organizației în ceea ce privește managementul siguranței (managementul siguranței);

| (b) | asigură condițiile ca toți cei implicați în aspectele de siguranță ale furnizării de servicii de trafic aerian să dețină o responsabilitate individuală pentru propriile acțiuni în ceea ce privește siguranța, ca personalul de conducere să poarte răspunderea pentru rezultatele obținute în materie de siguranță de către departamentele sau compartimentele lor și ca membrii conducerii de la cel mai înalt nivel al furnizorului să poarte o răspundere globală în problemele legate de siguranță (răspundere în domeniul siguranței); |
| --- | --- |

(b)

asigură condițiile ca toți cei implicați în aspectele de siguranță ale furnizării de servicii de trafic aerian să dețină o responsabilitate individuală pentru propriile acțiuni în ceea ce privește siguranța, ca personalul de conducere să poarte răspunderea pentru rezultatele obținute în materie de siguranță de către departamentele sau compartimentele lor și ca membrii conducerii de la cel mai înalt nivel al furnizorului să poarte o răspundere globală în problemele legate de siguranță (răspundere în domeniul siguranței);

| (c) | asigură acordarea gradului cel mai înalt de prioritate obținerii unui nivel de siguranță satisfăcător în domeniul serviciilor de trafic aerian (prioritate acordată siguranței); |
| --- | --- |

(c)

asigură acordarea gradului cel mai înalt de prioritate obținerii unui nivel de siguranță satisfăcător în domeniul serviciilor de trafic aerian (prioritate acordată siguranței);

| (d) | asigură că, în timpul furnizării serviciilor de trafic aerian, obiectivul de siguranță principal este reducerea la minimum a contribuției sale, în măsura în care este posibil, la riscul producerii unui accident al aeronavei (obiectiv de siguranță). |
| --- | --- |

(d)

asigură că, în timpul furnizării serviciilor de trafic aerian, obiectivul de siguranță principal este reducerea la minimum a contribuției sale, în măsura în care este posibil, la riscul producerii unui accident al aeronavei (obiectiv de siguranță).

3.1.2.   Cerințe privind atingerea nivelului de siguranță dorit

În cadrul exploatării SMS, furnizorii de servicii de trafic aerian:

| (a) | se asigură că personalul are pregătirea și competența corespunzătoare pentru realizarea atribuțiilor care îi revin, pe lângă faptul că deține licențele necesare, în cazul în care acest lucru este necesar, și că îndeplinește cerințele aplicabile de aptitudine din punct de vedere medical (competență); |
| --- | --- |

(a)

se asigură că personalul are pregătirea și competența corespunzătoare pentru realizarea atribuțiilor care îi revin, pe lângă faptul că deține licențele necesare, în cazul în care acest lucru este necesar, și că îndeplinește cerințele aplicabile de aptitudine din punct de vedere medical (competență);

| (b) | asigură identificarea unei funcții de management al siguranței care deține la nivelul organizației responsabilitatea dezvoltării și menținerii SMS; se asigură că această funcție este independentă de conducerea ierarhică și răspunde direct în fața nivelului organizațional cel mai înalt. Totuși, în cazul organizațiilor mici în cadrul cărora un cumul de responsabilități poate împiedica o independență suficientă în această privință, măsurile luate pentru asigurarea siguranței sunt completate de mijloace independente suplimentare; și se asigură că personalul de conducere de la cel mai înalt nivel al organizației furnizoare de servicii este implicat în mod activ în procesul de management al siguranței (responsabilitate în domeniul managementului siguranței); |
| --- | --- |

(b)

asigură identificarea unei funcții de management al siguranței care deține la nivelul organizației responsabilitatea dezvoltării și menținerii SMS; se asigură că această funcție este independentă de conducerea ierarhică și răspunde direct în fața nivelului organizațional cel mai înalt. Totuși, în cazul organizațiilor mici în cadrul cărora un cumul de responsabilități poate împiedica o independență suficientă în această privință, măsurile luate pentru asigurarea siguranței sunt completate de mijloace independente suplimentare; și se asigură că personalul de conducere de la cel mai înalt nivel al organizației furnizoare de servicii este implicat în mod activ în procesul de management al siguranței (responsabilitate în domeniul managementului siguranței);

| (c) | se asigură că, în măsura în care este posibil, nivelurile de siguranță cantitative sunt determinate și menținute pentru toate sistemele funcționale (niveluri de siguranță cantitative); |
| --- | --- |

(c)

se asigură că, în măsura în care este posibil, nivelurile de siguranță cantitative sunt determinate și menținute pentru toate sistemele funcționale (niveluri de siguranță cantitative);

| (d) | asigură menținerea sistematică a unei documentații privind SMS, care stabilește o legătură clară cu politica organizației în domeniul siguranței (documentație SMS); |
| --- | --- |

(d)

asigură menținerea sistematică a unei documentații privind SMS, care stabilește o legătură clară cu politica organizației în domeniul siguranței (documentație SMS);

| (e) | asigură justificarea adecvată a nivelului de siguranță a serviciilor și produselor provenite din exteriorul organizației, ținând seama de importanța care revine acestor prestații pentru siguranța serviciilor furnizorului (servicii și produse provenite din exteriorul organizației); |
| --- | --- |

(e)

asigură justificarea adecvată a nivelului de siguranță a serviciilor și produselor provenite din exteriorul organizației, ținând seama de importanța care revine acestor prestații pentru siguranța serviciilor furnizorului (servicii și produse provenite din exteriorul organizației);

| (f) | asigură efectuarea la un nivel corespunzător a evaluării și reducerii riscurilor, pentru ca toate aspectele ce țin de ATM să fie luate în considerare în mod adecvat (evaluarea și reducerea riscurilor). În ceea ce privește modificările aduse sistemului funcțional pentru ATM, se aplică punctul 3.2; |
| --- | --- |

(f)

asigură efectuarea la un nivel corespunzător a evaluării și reducerii riscurilor, pentru ca toate aspectele ce țin de ATM să fie luate în considerare în mod adecvat (evaluarea și reducerea riscurilor). În ceea ce privește modificările aduse sistemului funcțional pentru ATM, se aplică punctul 3.2;

| (g) | asigură examinarea imediată a tuturor evenimentelor ATM cu caracter tehnic sau operațional considerate ca având implicații semnificative în domeniul siguranței și luarea tuturor măsurilor corective necesare (evenimente de siguranță). Aceștia demonstrează, de asemenea, că au respectat cerințele de raportare și evaluare a evenimentelor de siguranță în conformitate cu legislația Uniunii și legislația națională aplicabile. |
| --- | --- |

(g)

asigură examinarea imediată a tuturor evenimentelor ATM cu caracter tehnic sau operațional considerate ca având implicații semnificative în domeniul siguranței și luarea tuturor măsurilor corective necesare (evenimente de siguranță). Aceștia demonstrează, de asemenea, că au respectat cerințele de raportare și evaluare a evenimentelor de siguranță în conformitate cu legislația Uniunii și legislația națională aplicabile.

3.1.3.   Cerințe privind asigurarea siguranței

În cadrul exploatării SMS, furnizorii de servicii de trafic aerian se asigură că:

| (a) | evaluările privind siguranța sunt efectuate cu regularitate, pentru a recomanda îmbunătățiri, în cazul în care sunt necesare, pentru a-i asigura pe manageri în privința siguranței activităților din domeniile lor de competență și pentru a confirma conformitatea cu elementele relevante ale SMS (evaluări privind siguranța); |
| --- | --- |

(a)

evaluările privind siguranța sunt efectuate cu regularitate, pentru a recomanda îmbunătățiri, în cazul în care sunt necesare, pentru a-i asigura pe manageri în privința siguranței activităților din domeniile lor de competență și pentru a confirma conformitatea cu elementele relevante ale SMS (evaluări privind siguranța);

| (b) | sunt disponibile metode pentru a detecta modificările sistemelor funcționale sau ale operațiunilor, care pot sugera că un element se apropie de punctul la care standardele acceptabile de siguranță nu mai pot fi respectate, și că se iau măsuri corective (monitorizarea siguranței); |
| --- | --- |

(b)

sunt disponibile metode pentru a detecta modificările sistemelor funcționale sau ale operațiunilor, care pot sugera că un element se apropie de punctul la care standardele acceptabile de siguranță nu mai pot fi respectate, și că se iau măsuri corective (monitorizarea siguranței);

| (c) | se păstrează evidențe privind siguranța în cadrul funcționării SMS, ca bază pentru a oferi asigurări cu privire la siguranță tuturor persoanelor asociate cu serviciile prestate, responsabili sau beneficiari ai acestora, precum și autorității competente (evidențe privind siguranța). |
| --- | --- |

(c)

se păstrează evidențe privind siguranța în cadrul funcționării SMS, ca bază pentru a oferi asigurări cu privire la siguranță tuturor persoanelor asociate cu serviciile prestate, responsabili sau beneficiari ai acestora, precum și autorității competente (evidențe privind siguranța).

3.1.4.   Cerințe pentru promovarea siguranței

În cadrul exploatării SMS, furnizorii de servicii de trafic aerian se asigură că:

| (a) | întregul personal este conștient de pericolele potențiale în ceea ce privește siguranța legate de îndeplinirea îndatoririlor lor (conștientizarea pericolelor legate de siguranță); |
| --- | --- |

(a)

întregul personal este conștient de pericolele potențiale în ceea ce privește siguranța legate de îndeplinirea îndatoririlor lor (conștientizarea pericolelor legate de siguranță);

| (b) | rezultatele anchetelor referitoare la evenimentele de siguranță și ale altor activități din domeniul siguranței sunt difuzate în cadrul organizației la nivel de conducere și operațional (difuzarea rezultatelor); |
| --- | --- |

(b)

rezultatele anchetelor referitoare la evenimentele de siguranță și ale altor activități din domeniul siguranței sunt difuzate în cadrul organizației la nivel de conducere și operațional (difuzarea rezultatelor);

| (c) | întregul personal este încurajat în mod activ să propună soluții pentru pericolele identificate și se efectuează schimbările necesare pentru îmbunătățirea siguranței acolo unde este nevoie (îmbunătățirea siguranței). |
| --- | --- |

(c)

întregul personal este încurajat în mod activ să propună soluții pentru pericolele identificate și se efectuează schimbările necesare pentru îmbunătățirea siguranței acolo unde este nevoie (îmbunătățirea siguranței).

3.2.   Cerințe de siguranță pentru evaluarea și reducerea riscurilor în ceea ce privește modificările

3.2.1.   Secțiunea 1

În cadrul exploatării SMS, furnizorii de servicii de trafic aerian se asigură că identificarea pericolelor, precum și evaluarea și reducerea riscurilor se efectuează în mod sistematic pentru orice modificări aduse acelor părți din sistemul funcțional pentru ATM și din prestațiile conexe aflate sub controlul lor managerial, într-o manieră care acoperă:

| (a) | întregul ciclu de viață al părții componente examinate a sistemului funcțional pentru ATM de la planificarea inițială și definire la exploatarea consecutivă punerii sale în funcțiune, întreținere și dezafectare; |
| --- | --- |

(a)

întregul ciclu de viață al părții componente examinate a sistemului funcțional pentru ATM de la planificarea inițială și definire la exploatarea consecutivă punerii sale în funcțiune, întreținere și dezafectare;

| (b) | componentele aeropurtate, cele de la sol și, dacă este cazul, componentele spațiale ale sistemului funcțional pentru ATM, prin cooperare cu părțile responsabile; |
| --- | --- |

(b)

componentele aeropurtate, cele de la sol și, dacă este cazul, componentele spațiale ale sistemului funcțional pentru ATM, prin cooperare cu părțile responsabile;

| (c) | echipamentele, procedurile și resursele umane ale sistemului funcțional pentru ATM, interacțiunile dintre aceste elemente și interacțiunile dintre partea componentă examinată și restul sistemului funcțional pentru ATM. |
| --- | --- |

(c)

echipamentele, procedurile și resursele umane ale sistemului funcțional pentru ATM, interacțiunile dintre aceste elemente și interacțiunile dintre partea componentă examinată și restul sistemului funcțional pentru ATM.

3.2.2.   Secțiunea 2

Procesele de identificare a pericolelor, de evaluare și reducere a riscurilor includ:

| (a) | determinarea sferei, a limitelor și a interfețelor părții componente examinate, precum și identificarea funcțiilor pe care această parte componentă trebuie să le îndeplinească și a mediului operațional în care este destinată să funcționeze; |
| --- | --- |

(a)

determinarea sferei, a limitelor și a interfețelor părții componente examinate, precum și identificarea funcțiilor pe care această parte componentă trebuie să le îndeplinească și a mediului operațional în care este destinată să funcționeze;

| (b) | determinarea obiectivelor de siguranță care urmează să fie asociate părții componente, proces care include:






  (i) | identificarea pericolelor și condițiilor de defectare plauzibile legate de ATM, precum și a efectelor lor combinate; |
| --- | --- | --- |

(b)

determinarea obiectivelor de siguranță care urmează să fie asociate părții componente, proces care include:

(i)

identificarea pericolelor și condițiilor de defectare plauzibile legate de ATM, precum și a efectelor lor combinate;

| (ii) | evaluarea efectelor pe care le pot avea asupra siguranței aeronavei, precum și o evaluare a gravității acestor efecte, utilizând grila de clasificare a gravității prevăzută în secțiunea 4; |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea efectelor pe care le pot avea asupra siguranței aeronavei, precum și o evaluare a gravității acestor efecte, utilizând grila de clasificare a gravității prevăzută în secțiunea 4;

| (iii) | determinarea toleranței factorilor precizați, exprimată ca probabilitate maximă de producere a unui pericol, pornind de la gravitatea și probabilitatea maximă a producerii efectelor pericolului, într-o modalitate conformă cu secțiunea 4; |
| --- | --- |

(iii)

determinarea toleranței factorilor precizați, exprimată ca probabilitate maximă de producere a unui pericol, pornind de la gravitatea și probabilitatea maximă a producerii efectelor pericolului, într-o modalitate conformă cu secțiunea 4;

| (c) | elaborarea în consecință, după caz, a unei strategii de reducere a riscurilor care:






  (i) | specifică măsurile necesare pentru protejarea împotriva pericolelor generatoare de riscuri; |
| --- | --- | --- |

(c)

elaborarea în consecință, după caz, a unei strategii de reducere a riscurilor care:

(i)

specifică măsurile necesare pentru protejarea împotriva pericolelor generatoare de riscuri;

| (ii) | include, după caz, elaborarea de cerințe de siguranță care ar putea avea consecințe asupra părții componente examinate, asupra altor părți ale sistemului funcțional pentru ATM sau asupra mediului operațional; |
| --- | --- |

(ii)

include, după caz, elaborarea de cerințe de siguranță care ar putea avea consecințe asupra părții componente examinate, asupra altor părți ale sistemului funcțional pentru ATM sau asupra mediului operațional;

| (iii) | prezintă o asigurare a fezabilității și eficacității sale; |
| --- | --- |

(iii)

prezintă o asigurare a fezabilității și eficacității sale;

| (d) | verificarea îndeplinirii tuturor obiectivelor și cerințelor de siguranță identificate:






  (i) | înainte de a se efectua modificarea; |
| --- | --- | --- |

(d)

verificarea îndeplinirii tuturor obiectivelor și cerințelor de siguranță identificate:

(i)

înainte de a se efectua modificarea;

| (ii) | în timpul oricărei faze de tranziție spre regimul operațional; |
| --- | --- |

(ii)

în timpul oricărei faze de tranziție spre regimul operațional;

| (iii) | în timpul fazei de exploatare; |
| --- | --- |

(iii)

în timpul fazei de exploatare;

| (iv) | în timpul oricărei faze de tranziție până la momentul dezafectării. |
| --- | --- |

(iv)

în timpul oricărei faze de tranziție până la momentul dezafectării.

3.2.3.   Secțiunea 3

Rezultatele, justificările și elementele doveditoare asociate proceselor de evaluare și reducere a riscurilor, inclusiv identificarea pericolelor, se confruntă și se probează cu documente, într-un mod care asigură:

| (a) | formularea unei argumentări complete, pentru a demonstra că partea componentă examinată, precum și întregul sistem funcțional pentru ATM oferă și vor continua să ofere un nivel tolerabil de siguranță prin îndeplinirea obiectivelor și cerințelor de siguranță stabilite. Această argumentare include, după caz, specificații în legătură cu tehnicile predictive, de monitorizare sau de evaluare utilizate; |
| --- | --- |

(a)

formularea unei argumentări complete, pentru a demonstra că partea componentă examinată, precum și întregul sistem funcțional pentru ATM oferă și vor continua să ofere un nivel tolerabil de siguranță prin îndeplinirea obiectivelor și cerințelor de siguranță stabilite. Această argumentare include, după caz, specificații în legătură cu tehnicile predictive, de monitorizare sau de evaluare utilizate;

| (b) | posibilitatea ca toate cerințele de siguranță referitoare la efectuarea unei modificări să poată fi urmărite în raport cu operarea/funcțiile prevăzute. |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea ca toate cerințele de siguranță referitoare la efectuarea unei modificări să poată fi urmărite în raport cu operarea/funcțiile prevăzute.

3.2.4.   Secțiunea 4

Identificarea pericolelor și evaluarea gravității acestora

Trebuie efectuată o identificare sistematică a pericolelor. Gravitatea efectelor pericolelor într-un anumit mediu operațional se stabilește folosind grila de clasificare prezentată în tabelul de mai jos, iar clasificarea gradului de gravitate trebuie să se bazeze pe un argument specific care să demonstreze efectele cele mai probabile ale pericolelor, luând în considerare cel mai grav scenariu posibil.

| Gradul de gravitate | Efectul asupra operațiunilor |
| --- | --- |
| 1
  (cel mai grav) | Accident, conform definiției de la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (1) |
| 2 | Incident grav, conform definiției de la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 996/2010 |
| 3 | Incident major asociat exploatării unei aeronave, în care siguranța aeronavei este posibil să fi fost compromisă, conducând la iminenta coliziune cu o altă aeronavă, cu solul sau cu obstacole |
| 4 | Incident semnificativ implicând circumstanțe care indică faptul că s-ar fi putut produce un accident, un incident grav sau un incident major, dacă riscul nu ar fi fost gestionat în limite de siguranță sau dacă o altă aeronavă s-ar fi aflat în apropiere |
| 5
  (cel mai puțin grav) | Niciun efect imediat asupra siguranței |

Gradul de gravitate

Efectul asupra operațiunilor

1

(cel mai grav)

Accident, conform definiției de la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

2

Incident grav, conform definiției de la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 996/2010

3

Incident major asociat exploatării unei aeronave, în care siguranța aeronavei este posibil să fi fost compromisă, conducând la iminenta coliziune cu o altă aeronavă, cu solul sau cu obstacole

4

Incident semnificativ implicând circumstanțe care indică faptul că s-ar fi putut produce un accident, un incident grav sau un incident major, dacă riscul nu ar fi fost gestionat în limite de siguranță sau dacă o altă aeronavă s-ar fi aflat în apropiere

5

(cel mai puțin grav)

Niciun efect imediat asupra siguranței

Pentru a evalua efectul unui pericol asupra operațiunilor și pentru a-i determina gravitatea, abordarea/procedura sistematică trebuie să includă efectele pericolelor asupra diverselor elemente ale sistemului funcțional pentru ATM, precum echipajul, controlorii de trafic aerian, capacitățile funcționale ale aeronavelor, capacitățile funcționale ale componentei la sol a sistemului funcțional pentru ATM și capacitatea de a furniza servicii de trafic aerian în condiții de siguranță.

Grila de clasificare a riscurilor

Obiectivele de siguranță bazate pe risc trebuie stabilite în funcție de probabilitatea maximă de producere a pericolului, derivată din gravitatea efectului său și din probabilitatea maximă a acestui efect.

Ca un element complementar necesar pentru demonstrarea faptului că obiectivele cantitative stabilite sunt îndeplinite, trebuie să se aplice considerații suplimentare de management al siguranței pentru a spori siguranța sistemului ATM atunci când acest lucru este rezonabil.

3.2.5.   Secțiunea 5

Sistemul de asigurare a siguranței software

În cadrul exploatării SMS, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să implementeze un sistem de asigurare a siguranței software în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 482/2008.

3.3.   Cerințe de siguranță pentru personalul tehnic-ingineresc care îndeplinește sarcini operaționale legate de siguranță

Furnizorii de servicii de trafic aerian se asigură că personalul tehnic-ingineresc, inclusiv personalul organizațiilor subcontractante, care utilizează și întreține echipamente ATM aprobate pentru utilizarea operațională deține și menține cunoștințe suficiente și o înțelegere adecvată în ceea ce privește serviciile la furnizarea cărora participă, efectele reale și potențiale ale muncii lor asupra siguranței acestor servicii, precum și restricțiile de lucru care trebuie respectate.

În ceea ce privește personalul implicat în realizarea sarcinilor legate de siguranță, inclusiv personalul organizațiilor subcontractante, furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să dovedească prin documente competența adecvată a personalului, repartizarea personalului pentru a asigura o capacitate suficientă și continuitatea serviciului, politica și mecanismele de calificare a personalului, politica de pregătire a personalului, planurile de pregătire și evidența acestui proces, precum și măsurile pentru supravegherea personalului necalificat. Furnizorii trebuie să dispună de proceduri pentru cazurile în care se poate pune sub semnul îndoielii capacitatea fizică sau mentală a personalului.

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să țină la zi un registru de informații cu numărul, statutul și repartiția personalului implicat în activități legate de siguranță.

Acest registru:

| (a) | identifică managerii responsabili cu funcții legate de siguranță; |
| --- | --- |

(a)

identifică managerii responsabili cu funcții legate de siguranță;

| (b) | consemnează calificările relevante ale personalului tehnic și operațional în raport cu calitățile necesare și cerințele în materie de competență; |
| --- | --- |

(b)

consemnează calificările relevante ale personalului tehnic și operațional în raport cu calitățile necesare și cerințele în materie de competență;

| (c) | precizează punctele de lucru în care este repartizat personalul tehnic și operațional și sarcinile trasate acestuia, inclusiv modalitatea de repartizare a acestuia. |
| --- | --- |

(c)

precizează punctele de lucru în care este repartizat personalul tehnic și operațional și sarcinile trasate acestuia, inclusiv modalitatea de repartizare a acestuia.

4.   METODE DE LUCRU ȘI PROCEDURI OPERAȚIONALE

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să poată demonstra că metodele lor de lucru și procedurile operaționale sunt conforme cu standardele prevăzute în următoarele anexe la Convenția privind aviația civilă internațională, în măsura în care acestea sunt relevante pentru furnizarea de servicii de trafic aerian în spațiul aerian în cauză:

| (a) | anexa 2 privind regulile aerului, ediția a 10-a din iulie 2005, inclusiv toate amendamentele până la nr. 42; |
| --- | --- |

(a)

anexa 2 privind regulile aerului, ediția a 10-a din iulie 2005, inclusiv toate amendamentele până la nr. 42;

| (b) | anexa 10 privind telecomunicațiile aeronautice, volumul II privind procedurile de comunicații, inclusiv procedurile pentru serviciile de navigație aeriană (PANS), ediția a 6-a din octombrie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85; |
| --- | --- |

(b)

anexa 10 privind telecomunicațiile aeronautice, volumul II privind procedurile de comunicații, inclusiv procedurile pentru serviciile de navigație aeriană (PANS), ediția a 6-a din octombrie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85;

| (c) | anexa 11 privind serviciile de trafic aerian, ediția a 13-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 47-B. |
| --- | --- |

(c)

anexa 11 privind serviciile de trafic aerian, ediția a 13-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 47-B.

---

(1)  JO L 295, 12.11.2010, p. 35.

---

ANEXA III

Cerințe specifice pentru furnizarea de servicii meteorologice

1.   COMPETENȚĂ ȘI CAPACITATE TEHNICĂ ȘI OPERAȚIONALĂ

Furnizorii de servicii meteorologice se asigură că informațiile meteorologice necesare pentru exercitarea funcțiilor lor sunt puse la dispoziție, într-o formă adecvată pentru utilizatori:

| (a) | operatorilor și membrilor echipajelor de zbor pentru planificarea înaintea și în timpul zborului; |
| --- | --- |

(a)

operatorilor și membrilor echipajelor de zbor pentru planificarea înaintea și în timpul zborului;

| (b) | furnizorilor de servicii de trafic aerian și de servicii de informații de zbor; |
| --- | --- |

(b)

furnizorilor de servicii de trafic aerian și de servicii de informații de zbor;

| (c) | unităților de servicii de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(c)

unităților de servicii de căutare și salvare;

| (d) | aerodromurilor. |
| --- | --- |

(d)

aerodromurilor.

Furnizorii de servicii meteorologice confirmă gradul de precizie realizabilă a informațiilor difuzate pentru operațiuni, inclusiv sursa acestor informații, asigurând în același timp difuzarea informațiilor la momentul oportun și actualizarea lor în funcție de necesități.

2.   METODE DE LUCRU ȘI PROCEDURI OPERAȚIONALE

Furnizorii de servicii meteorologice trebuie să poată demonstra că metodele lor de lucru și procedurile operaționale sunt conforme cu standardele prevăzute în următoarele anexe la Convenția privind aviația civilă internațională, în măsura în care acestea sunt relevante pentru furnizarea de servicii meteorologice în spațiul aerian în cauză:

| (a) | anexa 3 privind serviciul meteorologic pentru navigația aeriană internațională, ediția a 17-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 75; |
| --- | --- |

(a)

anexa 3 privind serviciul meteorologic pentru navigația aeriană internațională, ediția a 17-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 75;

| (b) | anexa 11 privind serviciile de trafic aerian, ediția a 13-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 47-B; |
| --- | --- |

(b)

anexa 11 privind serviciile de trafic aerian, ediția a 13-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 47-B;

| (c) | anexa 14 privind aerodromurile, în versiunile următoare:






  (i) | volumul I privind proiectarea și exploatarea tehnică a aerodromurilor, ediția a 5-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 10-B; |
| --- | --- | --- |

(c)

anexa 14 privind aerodromurile, în versiunile următoare:

(i)

volumul I privind proiectarea și exploatarea tehnică a aerodromurilor, ediția a 5-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 10-B;

| (ii) | volumul II privind eliporturile, ediția a 3-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 4. |
| --- | --- |

(ii)

volumul II privind eliporturile, ediția a 3-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 4.

---

ANEXA IV

Cerințe specifice pentru furnizarea de servicii de informare aeronautică

1.   COMPETENȚĂ ȘI CAPACITATE TEHNICĂ ȘI OPERAȚIONALĂ

Furnizorii de servicii de informare aeronautică se asigură că informațiile și datele sunt disponibile pentru operațiuni, într-o formă adecvată, pentru:

| (a) | personalul navigant, inclusiv echipajele de zbor, precum și pentru planificarea zborurilor, sistemele de management al zborului și simulatoarele de zbor; |
| --- | --- |

(a)

personalul navigant, inclusiv echipajele de zbor, precum și pentru planificarea zborurilor, sistemele de management al zborului și simulatoarele de zbor;

| (b) | furnizorii de servicii de trafic aerian care sunt responsabili de serviciile de informații de zbor, de serviciile de informații de zbor pe aerodromuri și de furnizarea de informații necesare pregătirii zborurilor. |
| --- | --- |

(b)

furnizorii de servicii de trafic aerian care sunt responsabili de serviciile de informații de zbor, de serviciile de informații de zbor pe aerodromuri și de furnizarea de informații necesare pregătirii zborurilor.

Furnizorii de servicii de informare aeronautică garantează integritatea datelor și confirmă gradul de precizie a informațiilor difuzate în vederea efectuării operațiunilor, inclusiv sursa informațiilor, înainte ca aceste informații să fie difuzate.

2.   METODE DE LUCRU ȘI PROCEDURI OPERAȚIONALE

Furnizorii de servicii de informare aeronautică trebuie să poată demonstra că metodele lor de lucru și procedurile operaționale sunt conforme cu standardele prevăzute în:

| (a) | Regulamentul (UE) nr. 73/2010 al Comisiei (1); |
| --- | --- |

(a)

Regulamentul (UE) nr. 73/2010 al Comisiei (1);

| (b) | următoarele anexe la Convenția privind aviația civilă internațională, în măsura în care acestea sunt relevante pentru furnizarea de servicii de informare aeronautică în spațiul aerian în cauză:






  (i) | anexa 3 privind serviciul meteorologic pentru navigația aeriană internațională, ediția a 17-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 75; |
| --- | --- | --- |

(b)

următoarele anexe la Convenția privind aviația civilă internațională, în măsura în care acestea sunt relevante pentru furnizarea de servicii de informare aeronautică în spațiul aerian în cauză:

(i)

anexa 3 privind serviciul meteorologic pentru navigația aeriană internațională, ediția a 17-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 75;

| (ii) | anexa 4 privind hărțile aeronautice, ediția a 11-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 56; |
| --- | --- |

(ii)

anexa 4 privind hărțile aeronautice, ediția a 11-a din iulie 2009, inclusiv toate amendamentele până la nr. 56;

| (iii) | fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 73/2010, anexa 15 privind serviciile de informare aeronautică, ediția a 13-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 36. |
| --- | --- |

(iii)

fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 73/2010, anexa 15 privind serviciile de informare aeronautică, ediția a 13-a din iulie 2010, inclusiv toate amendamentele până la nr. 36.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 6.

---

ANEXA V

Cerințe specifice pentru furnizarea de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere

1.   COMPETENȚĂ ȘI CAPACITATE TEHNICĂ ȘI OPERAȚIONALĂ

Furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere asigură disponibilitatea, continuitatea, precizia și integritatea serviciilor lor.

Furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere confirmă nivelul de calitate a serviciilor pe care le furnizează și demonstrează că echipamentele lor sunt supuse cu regularitate unor operațiuni de întreținere și sunt calibrate atunci când este necesar.

2.   SIGURANȚA SERVICIILOR

Furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere trebuie să se conformeze cerințelor de la punctul 3 din anexa II referitoare la siguranța serviciilor.

3.   METODE DE LUCRU ȘI PROCEDURI OPERAȚIONALE

Furnizorii de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere trebuie să poată demonstra că metodele lor de lucru și procedurile operaționale sunt conforme cu standardele prevăzute în anexa 10 privind telecomunicațiile aeronautice la Convenția privind aviația civilă internațională, în următoarele versiuni, în măsura în care acestea sunt relevante pentru furnizarea de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere în spațiul aerian în cauză:

| (a) | volumul I privind asistența radio pentru navigație, ediția a 6-a din iulie 2006, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85; |
| --- | --- |

(a)

volumul I privind asistența radio pentru navigație, ediția a 6-a din iulie 2006, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85;

| (b) | volumul II privind procedurile de comunicații, inclusiv procedurile pentru serviciile de navigație aeriană (PANS), ediția a 6-a din octombrie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85; |
| --- | --- |

(b)

volumul II privind procedurile de comunicații, inclusiv procedurile pentru serviciile de navigație aeriană (PANS), ediția a 6-a din octombrie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85;

| (c) | volumul III privind sistemele de comunicații, ediția a 2-a din iulie 2007, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85; |
| --- | --- |

(c)

volumul III privind sistemele de comunicații, ediția a 2-a din iulie 2007, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85;

| (d) | volumul IV privind sistemele radar de supraveghere și sistemele anticoliziune, ediția a 4-a din iulie 2007, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85; |
| --- | --- |

(d)

volumul IV privind sistemele radar de supraveghere și sistemele anticoliziune, ediția a 4-a din iulie 2007, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85;

| (e) | volumul V privind utilizarea spectrului de radiofrecvențe aeronautice, ediția a 2-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85. |
| --- | --- |

(e)

volumul V privind utilizarea spectrului de radiofrecvențe aeronautice, ediția a 2-a din iulie 2001, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85.

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/42

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1036/2011 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2011

de fixare, pentru exercițiul contabil 2012 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a intervențiilor constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (1), în special articolul 3 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 884/2006 al Comisiei din 21 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului în ceea ce privește finanțarea din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) a măsurilor de intervenție sub forma depozitării publice și contabilizarea operațiunilor de depozitare publică de către agențiile plătitoare ale statelor membre (2), cheltuielile aferente costurilor financiare suportate de statele membre pentru mobilizarea fondurilor destinate achiziționării de produse se determină după metodele definite în anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 884/2006 al Comisiei din 21 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului în ceea ce privește finanțarea din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) a măsurilor de intervenție sub forma depozitării publice și contabilizarea operațiunilor de depozitare publică de către agențiile plătitoare ale statelor membre (2), cheltuielile aferente costurilor financiare suportate de statele membre pentru mobilizarea fondurilor destinate achiziționării de produse se determină după metodele definite în anexa IV la regulamentul respectiv.

| (2) | În temeiul anexei IV partea I punctul 1 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006, sumele costurilor financiare respective se calculează pe baza unei rate a dobânzii uniforme pentru Uniune, fixată de Comisie la începutul fiecărui exercițiu contabil. Această rată a dobânzii corespunde mediei ratelor Euribor la termen, pe 3 luni și pe 12 luni, înregistrate în cele șase luni care preced comunicarea statelor membre prevăzută în partea I punctul 2 primul paragraf din anexa IV menționată, cărora li se aplică o pondere de o treime și, respectiv, două treimi. Această rată trebuie fixată la începutul fiecărui exercițiu contabil al Fondului european de garantare agricolă (FEGA). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul anexei IV partea I punctul 1 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006, sumele costurilor financiare respective se calculează pe baza unei rate a dobânzii uniforme pentru Uniune, fixată de Comisie la începutul fiecărui exercițiu contabil. Această rată a dobânzii corespunde mediei ratelor Euribor la termen, pe 3 luni și pe 12 luni, înregistrate în cele șase luni care preced comunicarea statelor membre prevăzută în partea I punctul 2 primul paragraf din anexa IV menționată, cărora li se aplică o pondere de o treime și, respectiv, două treimi. Această rată trebuie fixată la începutul fiecărui exercițiu contabil al Fondului european de garantare agricolă (FEGA).

| (3) | În cazul în care rata dobânzii comunicată de un stat membru este însă inferioară ratei uniforme a dobânzii fixate pentru Uniune, rata dobânzii în cazul statului membru respectiv se stabilește la nivelul ratei comunicate, în conformitate cu anexa IV partea I punctul 2 al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care rata dobânzii comunicată de un stat membru este însă inferioară ratei uniforme a dobânzii fixate pentru Uniune, rata dobânzii în cazul statului membru respectiv se stabilește la nivelul ratei comunicate, în conformitate cu anexa IV partea I punctul 2 al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006.

| (4) | De asemenea, în conformitate cu anexa IV partea I punctul 2 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006, în absența comunicării din partea unui stat membru, sub forma și până la termenul limită menționate în partea I punctul 2 primul paragraf din anexa IV menționată, rata dobânzii suportate de respectivul stat membru este considerată zero. Dacă un stat membru declară că nu a suportat nicio cheltuială cu dobânzile pentru că nu a avut produse agricole plasate în stocuri de intervenție publică în cursul perioadei de referință, în respectivul stat membru se aplică rata uniformă a dobânzii fixată de Comisie. Danemarca, Italia, Luxemburg, Malta, Portugalia și Slovenia au declarat că nu au suportat nicio cheltuială cu dobânzile, întrucât nu au avut produse agricole aflate în stocurile publice de intervenție pe parcursul perioadei de referință. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, în conformitate cu anexa IV partea I punctul 2 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 884/2006, în absența comunicării din partea unui stat membru, sub forma și până la termenul limită menționate în partea I punctul 2 primul paragraf din anexa IV menționată, rata dobânzii suportate de respectivul stat membru este considerată zero. Dacă un stat membru declară că nu a suportat nicio cheltuială cu dobânzile pentru că nu a avut produse agricole plasate în stocuri de intervenție publică în cursul perioadei de referință, în respectivul stat membru se aplică rata uniformă a dobânzii fixată de Comisie. Danemarca, Italia, Luxemburg, Malta, Portugalia și Slovenia au declarat că nu au suportat nicio cheltuială cu dobânzile, întrucât nu au avut produse agricole aflate în stocurile publice de intervenție pe parcursul perioadei de referință.

| (5) | Având în vedere comunicările efectuate de statele membre către Comisie, este necesar ca ratele dobânzilor aplicabile pentru exercițiul 2012 al FEGA să fie fixate ținând seama de aceste elemente diferite. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere comunicările efectuate de statele membre către Comisie, este necesar ca ratele dobânzilor aplicabile pentru exercițiul 2012 al FEGA să fie fixate ținând seama de aceste elemente diferite.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fondurile agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fondurile agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cheltuielile aferente costurilor financiare suportate de statele membre pentru mobilizarea fondurilor destinate achiziționării de produse de intervenție, imputabile exercițiului contabil 2012 al Fondului european de garantare agricolă (FEGA), ratele dobânzii prevăzute în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 884/2006 în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv se stabilesc după cum urmează:

| (a) | 0,0 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Cipru, Estonia și Letonia; |
| --- | --- |

(a)

0,0 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Cipru, Estonia și Letonia;

| (b) | 0,5 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Finlanda; |
| --- | --- |

(b)

0,5 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Finlanda;

| (c) | 0,6 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Regatul Unit; |
| --- | --- |

(c)

0,6 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Regatul Unit;

| (d) | 0,9 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Germania; |
| --- | --- |

(d)

0,9 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Germania;

| (e) | 1,0 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Irlanda; |
| --- | --- |

(e)

1,0 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Irlanda;

| (f) | 1,2 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Belgia; |
| --- | --- |

(f)

1,2 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Belgia;

| (g) | 1,3 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Austria; |
| --- | --- |

(g)

1,3 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Austria;

| (h) | 1,4 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Republica Cehă; |
| --- | --- |

(h)

1,4 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Republica Cehă;

| (i) | 1,8 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Suedia; |
| --- | --- |

(i)

1,8 % pentru rata specifică a dobânzii aplicabilă în Suedia;

| (j) | 1,9 % pentru rata dobânzii uniforme pentru Uniune, aplicabilă în celelalte state membre. |
| --- | --- |

(j)

1,9 % pentru rata dobânzii uniforme pentru Uniune, aplicabilă în celelalte state membre.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu 1 octombrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

1

(2)  JO L 171, 23.6.2006, p. 35.

2

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/44

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1037/2011 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 octombrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | EC | 31,1 |
| MA | 42,0 |
| MK | 55,2 |
| ZA | 35,6 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0709 90 70 | EC | 33,4 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 50 10 | AR | 65,1 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 65,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 76,2 |
| ZZ | 60,4 |
| 0806 10 10 | BR | 182,7 |
| CL | 79,6 |
| TR | 119,8 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 111,6 |
| 0808 10 80 | AR | 61,9 |
| BR | 62,6 |
| CA | 105,2 |
| CL | 69,3 |
| CN | 66,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 96,0 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 50,6 |
| CL | 85,4 |
| CN | 104,3 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

EC

31,1

MA

42,0

MK

55,2

ZA

35,6

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

132,0

ZZ

132,0

0709 90 70

EC

33,4

TR

116,3

ZZ

74,9

0805 50 10

AR

65,1

BR

38,2

CL

60,5

TR

65,3

UY

56,8

ZA

76,2

ZZ

60,4

0806 10 10

BR

182,7

CL

79,6

TR

119,8

ZA

64,2

ZZ

111,6

0808 10 80

AR

61,9

BR

62,6

CA

105,2

CL

69,3

CN

66,1

NZ

115,4

US

96,0

ZA

101,5

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

50,6

CL

85,4

CN

104,3

TR

133,7

ZZ

93,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/46

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1038/2011 AL COMISIEI

din 17 octombrie 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/12

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/12 s-au stabilit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1004/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/12 s-au stabilit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1004/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/12, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 octombrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 254, 30.9.2011, p. 12.

3

(4)  JO L 267, 12.10.2011, p. 9.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 18 octombrie 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,45 | 2,03 |
| 1701 99 10 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

49,78

0,00

1701 11 90 (1)

49,78

0,00

1701 12 10 (1)

49,78

0,00

1701 12 90 (1)

49,78

0,00

1701 91 00 (2)

51,45

2,03

1701 99 10 (2)

51,45

0,00

1701 99 90 (2)

51,45

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/48

---

DECIZIA 2011/691/PESC A CONSILIULUI

din 17 octombrie 2011

de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Kosovo (1)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 31 alineatul (2) și articolul 33,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2) și Acțiunea comună 2008/123/PESC (3) de numire a domnului Pieter FEITH în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Kosovo. |
| --- | --- |

(1)

La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2) și Acțiunea comună 2008/123/PESC (3) de numire a domnului Pieter FEITH în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Kosovo.

| (2) | La 5 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/270/PESC (4) de numire a domnului Fernando GENTILINI în calitate de RSUE în Kosovo până la 31 iulie 2011. |
| --- | --- |

(2)

La 5 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/270/PESC (4) de numire a domnului Fernando GENTILINI în calitate de RSUE în Kosovo până la 31 iulie 2011.

| (3) | La 28 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/478/PESC (5) de prelungire a mandatului RSUE până la 30 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(3)

La 28 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/478/PESC (5) de prelungire a mandatului RSUE până la 30 septembrie 2011.

| (4) | Mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit până la 31 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(4)

Mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit până la 31 ianuarie 2012.

| (5) | RSUE își va îndeplini mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere îndeplinirii obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(5)

RSUE își va îndeplini mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere îndeplinirii obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/270/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu textul următor:
  „Articolul 1
  Reprezentantul Special al Uniunii Europene
  Domnul Fernando GENTILINI este numit în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Kosovo pentru perioada 1 mai 2011-31 ianuarie 2012. Mandatul RSUE se poate încheia mai devreme, în cazul în care Consiliul decide aceasta, pe baza unei propuneri a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu textul următor:

„Articolul 1

Reprezentantul Special al Uniunii Europene

Domnul Fernando GENTILINI este numit în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Kosovo pentru perioada 1 mai 2011-31 ianuarie 2012. Mandatul RSUE se poate încheia mai devreme, în cazul în care Consiliul decide aceasta, pe baza unei propuneri a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).”

| 2. | Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu textul următor:
  „(1)   Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 mai 2011-30 septembrie 2011 este de 690 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 octombrie 2011-31 ianuarie 2012 este de 770 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu textul următor:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 mai 2011-30 septembrie 2011 este de 690 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 octombrie 2011-31 ianuarie 2012 este de 770 000 EUR.”

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 octombrie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 17 octombrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  În conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite 1244 (1999).

1

(2)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.

2

(3)  JO L 42, 16.2.2008, p. 88.

3

(4)  JO L 119, 7.5.2011, p. 12.

4

(5)  JO L 197, 29.7.2011, p. 12.

5

---

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/49

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 octombrie 2011

privind cererea Regatului Unit de a accepta Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului

[notificată cu numărul C(2011) 7228]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(2011/692/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 331 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 5 aprilie 2011, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (1). |
| --- | --- |

(1)

La 5 aprilie 2011, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (1).

| (2) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit nu a participat la adoptarea directivei în cauză și nu este obligat în temeiul acesteia și nici nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit nu a participat la adoptarea directivei în cauză și nu este obligat în temeiul acesteia și nici nu face obiectul aplicării sale.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat anterior, Regatul Unit a notificat Comisia, prin scrisoarea din 14 iulie 2011, cu privire la intenția sa de a accepta directiva în cauză, |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat anterior, Regatul Unit a notificat Comisia, prin scrisoarea din 14 iulie 2011, cu privire la intenția sa de a accepta directiva în cauză,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Directiva 2011/36/UE se aplică Regatului Unit.

Articolul 2

Directiva 2011/36/UE intră în vigoare în ceea ce privește Regatul Unit la data notificării prezentei decizii.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 14 octombrie 2011.

Pentru Comisie

Cecilia MALMSTRÖM

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

1

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 18.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 271/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 271/50

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 decembrie 2005

privind planul de restructurare a industriei cărbunelui din Spania și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005, puse în aplicare de Spania pentru anii 2003 și 2004

[notificată cu numărul C(2005) 5410]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/693/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul menționat anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 19 decembrie 2002, Spania a notificat Comisiei, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (2), un plan de restructurare privind industria cărbunelui din Spania. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 19 decembrie 2002, Spania a notificat Comisiei, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (2), un plan de restructurare privind industria cărbunelui din Spania.

| (2) | Prin scrisorile din 19 februarie 2003 și 31 iulie 2003, Comisia a solicitat informații suplimentare. Spania a prezentat informațiile suplimentare prin scrisorile din 18 aprilie 2003 și 3 octombrie 2003. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisorile din 19 februarie 2003 și 31 iulie 2003, Comisia a solicitat informații suplimentare. Spania a prezentat informațiile suplimentare prin scrisorile din 18 aprilie 2003 și 3 octombrie 2003.

| (3) | Prin scrisoarea din 16 iunie 2003, autoritățile spaniole au prezentat decretul ministerial ECO 768/2003 din 17 martie privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru 2003. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 16 iunie 2003, autoritățile spaniole au prezentat decretul ministerial ECO 768/2003 din 17 martie privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru 2003.

| (4) | Prin scrisoarea din 8 august 2003, Spania a prezentat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, valoarea ajutoarelor prevăzute a fi acordate per întreprindere pentru 2003. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 8 august 2003, Spania a prezentat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, valoarea ajutoarelor prevăzute a fi acordate per întreprindere pentru 2003.

| (5) | Prin scrisorile din 18 august 2003 și 18 septembrie 2003, Spania a furnizat informații referitoare la costurile de producție ale unităților de producție, în conformitate cu Decizia 2002/871/CE a Comisiei din 17 octombrie 2002 de stabilire a unui cadru comun pentru comunicarea informațiilor necesare pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (3). |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisorile din 18 august 2003 și 18 septembrie 2003, Spania a furnizat informații referitoare la costurile de producție ale unităților de producție, în conformitate cu Decizia 2002/871/CE a Comisiei din 17 octombrie 2002 de stabilire a unui cadru comun pentru comunicarea informațiilor necesare pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (3).

| (6) | Prin scrisoarea din 10 februarie 2004, Spania a transmis ordinul ministerial privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru anul 2004. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 10 februarie 2004, Spania a transmis ordinul ministerial privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru anul 2004.

| (7) | Prin scrisoarea din 30 martie 2004, Comisia a informat autoritățile spaniole că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 30 martie 2004, Comisia a informat autoritățile spaniole că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4).

| (8) | Prin scrisorile din 30 iunie 2004 și 16 iulie 2004, Spania a furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisorile din 30 iunie 2004 și 16 iulie 2004, Spania a furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare.

| (9) | Prin scrisoarea din 19 februarie 2005, Spania a transmis ordinul ministerial privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru anul 2005. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din 19 februarie 2005, Spania a transmis ordinul ministerial privind acordarea de sprijin financiar pentru întreprinderile din industria cărbunelui pentru anul 2005.

| (10) | Prin scrisoarea din 7 septembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare. Spania a răspuns prin scrisoarea din 20 octombrie 2005 și a furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 7 septembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare. Spania a răspuns prin scrisoarea din 20 octombrie 2005 și a furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare.

| (11) | În lumina informațiilor prezentate de autoritățile spaniole, Comisia are obligația de a lua o hotărâre cu privire la planul de restructurare a industriei cărbunelui din Spania și, în cazul în care Comisia emite un aviz favorabil cu privire la acest plan, cu privire la ajutorul anual pentru anii 2003, 2004 și 2005. |
| --- | --- |

(11)

În lumina informațiilor prezentate de autoritățile spaniole, Comisia are obligația de a lua o hotărâre cu privire la planul de restructurare a industriei cărbunelui din Spania și, în cazul în care Comisia emite un aviz favorabil cu privire la acest plan, cu privire la ajutorul anual pentru anii 2003, 2004 și 2005.

| (12) | Planul de restructurare și măsurile financiare sunt reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la planul de restructurare în conformitate cu articolul 10 din regulament, pentru a determina dacă acesta respectă condițiile și criteriile prevăzute la articolele 4-8 și dacă este compatibil cu obiectivele respectivului regulament. În plus, în cazul în care Comisia emite un aviz favorabil cu privire la acest plan, se solicită, de asemenea, să se verifice, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulament, dacă măsurile notificate pentru anii 2003-2005 sunt în conformitate cu planul de restructurare și, în sens mai general, dacă ajutorul este considerat compatibil cu buna funcționare a pieței comune. |
| --- | --- |

(12)

Planul de restructurare și măsurile financiare sunt reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la planul de restructurare în conformitate cu articolul 10 din regulament, pentru a determina dacă acesta respectă condițiile și criteriile prevăzute la articolele 4-8 și dacă este compatibil cu obiectivele respectivului regulament. În plus, în cazul în care Comisia emite un aviz favorabil cu privire la acest plan, se solicită, de asemenea, să se verifice, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulament, dacă măsurile notificate pentru anii 2003-2005 sunt în conformitate cu planul de restructurare și, în sens mai general, dacă ajutorul este considerat compatibil cu buna funcționare a pieței comune.

2.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURII

| (13) | La 3 iunie 1998, prin Decizia 98/637/CECO a Comisiei din 3 iunie 1998 privind acordarea de către Spania a ajutorului pentru industria cărbunelui în 1998 (5), Comisia a aprobat un plan de restructurare a industriei cărbunelui din Spania pentru perioada 1998-2002. Planul respectiv s-a bazat pe Planul de restructurare a industriei de extracție a cărbunelui și de dezvoltare alternativă a zonelor miniere pentru perioada 1998-2005, care a fost semnat la 15 iulie 1997. Planul în cauză a fost rezultatul unui acord între autoritățile spaniole și părțile interesate din sectorul cărbunelui și includea dispoziții pentru întreprinderile care primeau ajutor. Comisia a emis un aviz favorabil cu privire la planul de restructurare pentru anii 1998-2002, în urma analizării conformității acestuia cu obiectivele generale și specifice cuprinse în Decizia nr. 3632/93/CECO a Comisiei din 28 decembrie 1993 de stabilire a unor reguli comunitare cu privire la ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (6). |
| --- | --- |

(13)

La 3 iunie 1998, prin Decizia 98/637/CECO a Comisiei din 3 iunie 1998 privind acordarea de către Spania a ajutorului pentru industria cărbunelui în 1998 (5), Comisia a aprobat un plan de restructurare a industriei cărbunelui din Spania pentru perioada 1998-2002. Planul respectiv s-a bazat pe Planul de restructurare a industriei de extracție a cărbunelui și de dezvoltare alternativă a zonelor miniere pentru perioada 1998-2005, care a fost semnat la 15 iulie 1997. Planul în cauză a fost rezultatul unui acord între autoritățile spaniole și părțile interesate din sectorul cărbunelui și includea dispoziții pentru întreprinderile care primeau ajutor. Comisia a emis un aviz favorabil cu privire la planul de restructurare pentru anii 1998-2002, în urma analizării conformității acestuia cu obiectivele generale și specifice cuprinse în Decizia nr. 3632/93/CECO a Comisiei din 28 decembrie 1993 de stabilire a unor reguli comunitare cu privire la ajutorul de stat pentru industria cărbunelui (6).

| (14) | În condițiile în care guvernul spaniol avea intenția de a acorda ajutoare de stat pentru industria cărbunelui după expirarea tratatului CECO la 23 iulie 2002, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în special cu articolul 9 alineatul (10), la 19 decembrie 2002, autoritățile spaniole au notificat Comisiei un plan provizoriu de acces la rezervele de cărbune și de închidere a unităților de producție pentru perioada 2003-2005. |
| --- | --- |

(14)

În condițiile în care guvernul spaniol avea intenția de a acorda ajutoare de stat pentru industria cărbunelui după expirarea tratatului CECO la 23 iulie 2002, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în special cu articolul 9 alineatul (10), la 19 decembrie 2002, autoritățile spaniole au notificat Comisiei un plan provizoriu de acces la rezervele de cărbune și de închidere a unităților de producție pentru perioada 2003-2005.

| (15) | Acest plan de restructurare pune în practică intenția autorităților spaniole de a continua să sprijine industria cărbunelui pentru perioada 2003-2005 prin acordarea unui ajutor de producție și a unui ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale legate de procesul de restructurare. Propunerea pentru perioada până în 2005 presupune că întreprinderile și lucrătorii vor depune eforturi în continuare în vederea restructurării sectorului, în perioada 1998-2002, pe baza planului de restructurare a industriei extractive miniere din Spania din perioada 1998-2005, ținând cont de obiectivele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, adică producerea unui volum mai mic cu mai puțin ajutor și cu forță de muncă redusă, care să permită reducerea costurilor de producție. |
| --- | --- |

(15)

Acest plan de restructurare pune în practică intenția autorităților spaniole de a continua să sprijine industria cărbunelui pentru perioada 2003-2005 prin acordarea unui ajutor de producție și a unui ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale legate de procesul de restructurare. Propunerea pentru perioada până în 2005 presupune că întreprinderile și lucrătorii vor depune eforturi în continuare în vederea restructurării sectorului, în perioada 1998-2002, pe baza planului de restructurare a industriei extractive miniere din Spania din perioada 1998-2005, ținând cont de obiectivele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, adică producerea unui volum mai mic cu mai puțin ajutor și cu forță de muncă redusă, care să permită reducerea costurilor de producție.

| (16) | Autoritățile spaniole au indicat că realitatea socială trebuie să fie unul dintre criteriile luate în considerare atunci când se decide care unități de producție vor fi menținute la un nivel minim de activitate care să garanteze accesul la resursele de cărbune. Alte criterii vor fi existența unei piețe a cărbunelui și punerea în aplicare a legislației de mediu. Pe baza acestora se va determina care sunt centralele electrice care vor putea continua să funcționeze. |
| --- | --- |

(16)

Autoritățile spaniole au indicat că realitatea socială trebuie să fie unul dintre criteriile luate în considerare atunci când se decide care unități de producție vor fi menținute la un nivel minim de activitate care să garanteze accesul la resursele de cărbune. Alte criterii vor fi existența unei piețe a cărbunelui și punerea în aplicare a legislației de mediu. Pe baza acestora se va determina care sunt centralele electrice care vor putea continua să funcționeze.

| (17) | În plus față de aceste criterii, autoritățile spaniole au considerat că reducerea globală a ajutorului propus în planul său pentru 2003-2005 va determina întreprinderile să solicite în mod voluntar reducerea capacităților. Posibilitatea de a se acorda ajutoare pentru închiderea unităților de producție înseamnă în mod automat o reducere a capacității. Prin urmare, până la sfârșitul anului 2005, această reducere va fi aproximativ egală cu obiectivul propus, 12 milioane de tone. Autoritățile spaniole au garantat Comisiei că ajutorul pentru închiderea capacităților în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 va fi utilizat exclusiv pentru acoperirea costurilor închiderii unităților. |
| --- | --- |

(17)

În plus față de aceste criterii, autoritățile spaniole au considerat că reducerea globală a ajutorului propus în planul său pentru 2003-2005 va determina întreprinderile să solicite în mod voluntar reducerea capacităților. Posibilitatea de a se acorda ajutoare pentru închiderea unităților de producție înseamnă în mod automat o reducere a capacității. Prin urmare, până la sfârșitul anului 2005, această reducere va fi aproximativ egală cu obiectivul propus, 12 milioane de tone. Autoritățile spaniole au garantat Comisiei că ajutorul pentru închiderea capacităților în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 va fi utilizat exclusiv pentru acoperirea costurilor închiderii unităților.

| (18) | Nivelul economic și de ocupare a forței de muncă din districtele sectorului minier sunt încă mult sub nivelul existent înainte de restructurarea sectorului. Din acest motiv, autoritățile spaniole au indicat că au nevoie de mai mult timp pentru a aplica politici de dezvoltare economică și de ocupare a forței de muncă în alte sectoare decât cel minier. Nu este posibil să se accelereze procedurile pentru reconversia industriei cărbunelui peste ceea ce se propune în planuri. Autoritățile spaniole susțin că procesul de restructurare a început în urmă cu numai cinci ani, ceea ce înseamnă mult mai puțin decât a durat acest proces în alte țări care au avut o importantă industrie a cărbunelui. |
| --- | --- |

(18)

Nivelul economic și de ocupare a forței de muncă din districtele sectorului minier sunt încă mult sub nivelul existent înainte de restructurarea sectorului. Din acest motiv, autoritățile spaniole au indicat că au nevoie de mai mult timp pentru a aplica politici de dezvoltare economică și de ocupare a forței de muncă în alte sectoare decât cel minier. Nu este posibil să se accelereze procedurile pentru reconversia industriei cărbunelui peste ceea ce se propune în planuri. Autoritățile spaniole susțin că procesul de restructurare a început în urmă cu numai cinci ani, ceea ce înseamnă mult mai puțin decât a durat acest proces în alte țări care au avut o importantă industrie a cărbunelui.

| (19) | Autoritățile spaniole au făcut uz de dreptul prevăzut la articolul 9 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, care prevede că statele membre pot, pe motive bine întemeiate, să notifice Comisiei, până în iunie 2004 cel târziu, identitatea fiecăreia dintre unitățile de producție care fac parte din planurile prevăzute la alineatele (4) și (6) din articolul menționat anterior. |
| --- | --- |

(19)

Autoritățile spaniole au făcut uz de dreptul prevăzut la articolul 9 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, care prevede că statele membre pot, pe motive bine întemeiate, să notifice Comisiei, până în iunie 2004 cel târziu, identitatea fiecăreia dintre unitățile de producție care fac parte din planurile prevăzute la alineatele (4) și (6) din articolul menționat anterior.

| (20) | De asemenea, autoritățile spaniole au informat Comisia, în temeiul Deciziei 2002/871/CE, cu privire la costurile de producție ale unităților de producție în ceea ce privește anul de referință 2001/2002 și perioada 2003-2005. |
| --- | --- |

(20)

De asemenea, autoritățile spaniole au informat Comisia, în temeiul Deciziei 2002/871/CE, cu privire la costurile de producție ale unităților de producție în ceea ce privește anul de referință 2001/2002 și perioada 2003-2005.

| (21) | În conformitate cu definiția „unității de producție” de la articolul 2 din Decizia 2002/871/CE, toate societățile miniere, cu excepția Hunosa, și-au definit lucrările din subteran și infrastructura aferentă ca fiind o singură „unitate de producție subterană”, iar toate minele de suprafață și infrastructurile conexe ca fiind o singură „unitate de producție de suprafață”.
  Unitățile de producție notificate și producția din anul de referință (2001/2002) sunt următoarele:







  Unitate de producție | Sub: Subterană (underground)
  Sup: De suprafață | Capacitatea de producție în anul de referință
  (tec: tonă echivalent cărbune) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alto Bierzo, S.A. | Sub | 104 405 |
| Antracitas de Arlanza, S.L. | Sub | 10 360 |
| Antracitas de Gijón, S.A. | Sub | 57 100 |
| Antracitas La Granja, S.A. | Sub | 51 550 |
| Sup | 8 930 |
| Antracitas de Tineo, S.A. | Sub | 50 100 |
| Campomanes Hermanos, S.A. | Sub | 43 320 |
| CARBONAR, S.A. | Sub | 320 000 |
| Carbones de Arlanza, S.A. | Sub | 25 332 |
| Carbones de Linares, S.L. | Sub | 12 817 |
| Carbones del Puerto. S.A. | Sub | 3 400 |
| Carbones el tunel, S.L. | Sub | 17 420 |
| Carbones de Pedraforca, S.A. | Sub | 75 110 |
| Carbones San Isidro y María, S.L. | Sub | 31 920 |
| Compaňía General Minera de Teruel, S.A. | Sub | 21 000 |
| Sup | 71 000 |
| Coto minero del Narcea, S.A. |
| — | Monasterio |

(21)

În conformitate cu definiția „unității de producție” de la articolul 2 din Decizia 2002/871/CE, toate societățile miniere, cu excepția Hunosa, și-au definit lucrările din subteran și infrastructura aferentă ca fiind o singură „unitate de producție subterană”, iar toate minele de suprafață și infrastructurile conexe ca fiind o singură „unitate de producție de suprafață”.

Unitățile de producție notificate și producția din anul de referință (2001/2002) sunt următoarele:

Unitate de producție

Sub: Subterană (underground)

Sup: De suprafață

Capacitatea de producție în anul de referință

(tec: tonă echivalent cărbune)

Alto Bierzo, S.A.

Sub

104 405

Antracitas de Arlanza, S.L.

Sub

10 360

Antracitas de Gijón, S.A.

Sub

57 100

Antracitas La Granja, S.A.

Sub

51 550

Sup

8 930

Antracitas de Tineo, S.A.

Sub

50 100

Campomanes Hermanos, S.A.

Sub

43 320

CARBONAR, S.A.

Sub

320 000

Carbones de Arlanza, S.A.

Sub

25 332

Carbones de Linares, S.L.

Sub

12 817

Carbones del Puerto. S.A.

Sub

3 400

Carbones el tunel, S.L.

Sub

17 420

Carbones de Pedraforca, S.A.

Sub

75 110

Carbones San Isidro y María, S.L.

Sub

31 920

Compaňía General Minera de Teruel, S.A.

Sub

21 000

Sup

71 000

Coto minero del Narcea, S.A.

—

Monasterio

Sub

9 000

| — | Brañas |
| --- | --- |

—

Brañas

Sub

69 000

Coto Minero Jove, S.A.

Sub

82 334

E.N. Carbonifera del Sur, S.A.

| — | Pozo María |
| --- | --- |

—

Pozo María

Sub

18 210

| — | Peñarroya |
| --- | --- |

—

Peñarroya

Sup

381 240

| — | Emma, Puerto llano |
| --- | --- |

—

Emma, Puerto llano

Sup

464 040

ENDESA, S.A. (TERUEL)

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

Sub

55 070

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

Sup

354 310

Gonzalez y Diez, S.A.

| — | Tineo |
| --- | --- |

—

Tineo

Sub

113 098

| — | Buseiro |
| --- | --- |

—

Buseiro

Sup

16 605

Hijos de Baldomero Garcia, S.A.

Sub

60 340

Hullas de Coto Cortes, S.A.

Sub

282 120

Sup

48 340

Huellera Vasco-Leonesa, S.A.

Sub

713 533

Sup

320 882

INCOMISA, S.A.

Sub

9 370

La Carbonifera del Ebro, S.A.

Sub

38 426

MALABA, S.A.

Sub

26 310

Mina Adelina, S.A.

Sub

8 200

Mina Escobal, S.L.

Sub

3 079

Mina la Sierra, S.A.

Sub

5 560

Mina los Compadres, S.L.

Sub

5 610

Minas de Navaleo, S.L.

Sub

19 636

Minas de Valdeloso, S.L.

Sub

9 870

Minas del Principado, S.A.

Sub

16 903

MINEX, S.A.

Sub

59 520

Minera del Bajo Segre, S.A.

Sub

25 164

Minero Siderurgia de. Ponferrrada S.A.

Sub

643 000

Sup

154 000

Munoz Solé Hermanos, S.A.

Sub

23 141

Promotora de Minas del Carbon

Sup

50 580

S.A. Catalano-Aragonesa

Sub

324 550

Sup

504 800

Union Minera del Norte, S.A. (UMINSA)

Sub

736 430

Sup

86 850

Union Minera Ebro-Segre, S.A. (UMESA)

Sub

14 090

Viloria Hermanos, S.A.

Sub

73 964

Sup

29 844

Virgilio Riesco S.A.

Sub

24 680

Mina La Camocha

Sub

HUNOSA – Aller

Sub

314 000

HUNOSA – Figaredo

Sub

89 000

HUNOSA – San Nicolas

Sub

110 000

HUNOSA – Montsacro

Sub

107 000

HUNOSA – Carrio

Sub

105 000

HUNOSA – Sotón

Sub

86 000

HUNOSA – Maria Luisa

Sub

172 000

HUNOSA – Candil

Sub

94 000

HUNOSA – Pumarabule

Sub

73 000

Total (Tec)

8 023 203

| (22) | Prin scrisoarea din 3 octombrie 2003, autoritățile spaniole au notificat Comisiei că unitățile de producție subterane ale ENDESA, ENCASUR și Antracitas de Gijón S.A. urmau să fie închise în 2005 și că societatea Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) urma să închidă unitatea de suprafață. |
| --- | --- |

(22)

Prin scrisoarea din 3 octombrie 2003, autoritățile spaniole au notificat Comisiei că unitățile de producție subterane ale ENDESA, ENCASUR și Antracitas de Gijón S.A. urmau să fie închise în 2005 și că societatea Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) urma să închidă unitatea de suprafață.

2.1.   Reducerea ajutorului pentru exploatare

| (23) | În cazul întreprinderilor miniere, reducerea propusă în materie de ajutoare destinate acoperirii deficitelor operaționale este de 4 % anual pentru anii 2003, 2004 și 2005, cu excepția întreprinderii HUNOSA, în cazul căreia reducerea va fi de 5,75 % pe an în medie. |
| --- | --- |

(23)

În cazul întreprinderilor miniere, reducerea propusă în materie de ajutoare destinate acoperirii deficitelor operaționale este de 4 % anual pentru anii 2003, 2004 și 2005, cu excepția întreprinderii HUNOSA, în cazul căreia reducerea va fi de 5,75 % pe an în medie.

2.2.   Capacitatea de producție

| (24) | În privința capacității de producție, guvernul spaniol a propus acordarea de ajutoare pentru o capacitate de producție de aproximativ 12 milioane de tone în 2005. În 2002, producția a fost de aproximativ 13 400 000 de tone. |
| --- | --- |

(24)

În privința capacității de producție, guvernul spaniol a propus acordarea de ajutoare pentru o capacitate de producție de aproximativ 12 milioane de tone în 2005. În 2002, producția a fost de aproximativ 13 400 000 de tone.

2.3.   Buget

| (25) | Sumele totale reprezentând ajutorul pentru funcționare, precum și costurile tehnice și sociale notificate sunt următoarele:








  (în EUR) |
| --- | --- |
| Anul | Ajutor pentru funcționare (7) | Costuri tehnice (8) | Costuri sociale (9) |
| 2003 | 568 647 000 | 81 299 000 | 469 072 000 |
| 2004 | 539 854 000 | 8 298 000 | 490 112 000 |
| 2005 | 513 046 000 | 96 739 000 | 484 866 000 |

(25)

Sumele totale reprezentând ajutorul pentru funcționare, precum și costurile tehnice și sociale notificate sunt următoarele:

(în EUR)

Anul

Ajutor pentru funcționare (7)

Costuri tehnice (8)

Costuri sociale (9)

2003

568 647 000

81 299 000

469 072 000

2004

539 854 000

8 298 000

490 112 000

2005

513 046 000

96 739 000

484 866 000

| (26) | În privința anilor 2006-2007, autoritățile spaniole au notificat faptul că, în prezent, nu este posibil să se stabilească obiective specifice pentru această perioadă. Autoritățile spaniole intenționează să continue reducerea ajutorului cu 4 % anual. Odată ce planul de acces la rezervele de cărbune a fost convenit, detaliilor alocării ajutorului și ale repartizării producției (în tone) vor fi comunicate Comisiei. |
| --- | --- |

(26)

În privința anilor 2006-2007, autoritățile spaniole au notificat faptul că, în prezent, nu este posibil să se stabilească obiective specifice pentru această perioadă. Autoritățile spaniole intenționează să continue reducerea ajutorului cu 4 % anual. Odată ce planul de acces la rezervele de cărbune a fost convenit, detaliilor alocării ajutorului și ale repartizării producției (în tone) vor fi comunicate Comisiei.

2.4.   Planul privind întreprinderea minieră Hunosa

| (27) | Autoritățile spaniole au notificat mai în detaliu planul pentru întreprinderea de stat de exploatare a cărbunelui Hunosa. În perioada 2002-2005, capacitatea este prevăzută să scadă de la 1 800 000 de tone în 2001 la 1 340 000 tone în 2005. Ajutorul destinat acoperirii deficitelor operaționale este redus de la 321 091 000 EUR în 2001 la 239 281 000 EUR în 2005. |
| --- | --- |

(27)

Autoritățile spaniole au notificat mai în detaliu planul pentru întreprinderea de stat de exploatare a cărbunelui Hunosa. În perioada 2002-2005, capacitatea este prevăzută să scadă de la 1 800 000 de tone în 2001 la 1 340 000 tone în 2005. Ajutorul destinat acoperirii deficitelor operaționale este redus de la 321 091 000 EUR în 2001 la 239 281 000 EUR în 2005.

| (28) | Obiectivele fundamentale ale planului pentru întreprinderea Hunosa în perioada 2002-2005 au fost, în primul rând, restructurarea întreprinderii și reducerea pierderilor în așa fel încât măsurile necesare pentru reducerea activității prevăzute de planul național pentru sectorul minier și de legislația comunitară să țină seama de importanța socială și economică a întreprinderii Hunosa în bazinul carbonifer asturian central. În plus, obiectivul a fost de a pune bazele dezvoltării viitoare a zonei în care este situat bazinul carbonifer asturian central, prin oferirea condițiilor necesare pentru crearea de locuri de muncă în alte sectoare decât cel minier. În sfârșit, planul implică reducerea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Hunosa cu peste 30 % și o reducere de 33,6 % a forței sale de muncă, sporind astfel productivitatea acesteia cu 21,4 %. |
| --- | --- |

(28)

Obiectivele fundamentale ale planului pentru întreprinderea Hunosa în perioada 2002-2005 au fost, în primul rând, restructurarea întreprinderii și reducerea pierderilor în așa fel încât măsurile necesare pentru reducerea activității prevăzute de planul național pentru sectorul minier și de legislația comunitară să țină seama de importanța socială și economică a întreprinderii Hunosa în bazinul carbonifer asturian central. În plus, obiectivul a fost de a pune bazele dezvoltării viitoare a zonei în care este situat bazinul carbonifer asturian central, prin oferirea condițiilor necesare pentru crearea de locuri de muncă în alte sectoare decât cel minier. În sfârșit, planul implică reducerea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Hunosa cu peste 30 % și o reducere de 33,6 % a forței sale de muncă, sporind astfel productivitatea acesteia cu 21,4 %.

| (29) | Planul privind întreprinderea Hunosa a avut în vedere punerea în aplicare a unui set de măsuri destinate să garanteze reducerea nivelurilor de producție. În primul rând, două dintre cele nouă unități de producție existente au fost închise. La aceasta se adaugă închiderea instalației de spălare. Închiderea acestor trei situri reprezintă o reducere cu 25 % a capacității de producție. În al doilea rând, s-au întreprins măsuri pentru optimizarea productivității, accentul fiind pus pe selectarea zăcămintelor, gradul de modernizare și procedeele de spălare. Eforturile s-au concentrat pe puțurile care ofereau productivitatea cea mai ridicată, costurile totale cele mai scăzute și cea mai bună calitate. În principiu, o parte din producție trebuia rezervată centralei electrice din apropiere, întreprinderea Hunosa trebuind să livreze anual necesarul de cărbune pentru 100 de zile de consum. În al treilea rând, reducerea preconizată a activității face necesară reducerea forței de muncă a întreprinderii. În sfârșit, ca urmare a măsurilor întreprinse, producția pe durata de viață a întreprinderii va scădea, în ansamblu, cu 26,1 %, de la 1 800 000 de tone în 2001 la 1 340 000 tone în 2005. |
| --- | --- |

(29)

Planul privind întreprinderea Hunosa a avut în vedere punerea în aplicare a unui set de măsuri destinate să garanteze reducerea nivelurilor de producție. În primul rând, două dintre cele nouă unități de producție existente au fost închise. La aceasta se adaugă închiderea instalației de spălare. Închiderea acestor trei situri reprezintă o reducere cu 25 % a capacității de producție. În al doilea rând, s-au întreprins măsuri pentru optimizarea productivității, accentul fiind pus pe selectarea zăcămintelor, gradul de modernizare și procedeele de spălare. Eforturile s-au concentrat pe puțurile care ofereau productivitatea cea mai ridicată, costurile totale cele mai scăzute și cea mai bună calitate. În principiu, o parte din producție trebuia rezervată centralei electrice din apropiere, întreprinderea Hunosa trebuind să livreze anual necesarul de cărbune pentru 100 de zile de consum. În al treilea rând, reducerea preconizată a activității face necesară reducerea forței de muncă a întreprinderii. În sfârșit, ca urmare a măsurilor întreprinse, producția pe durata de viață a întreprinderii va scădea, în ansamblu, cu 26,1 %, de la 1 800 000 de tone în 2001 la 1 340 000 tone în 2005.

| (30) | Planul privind întreprinderea Hunosa preconiza angajarea a 550 de noi lucrători în perioada 2002-2005. Autoritățile spaniole au garantat faptul că, în cazul în care vor fi angajați, acești noi lucrători vor fi selectați din rândul lucrătorilor proveniți de la alte întreprinderi miniere, care și-au pierdut locul de muncă în urma închiderii minelor, cu două excepții foarte precise – angajarea de tehnicieni specializați și a descendenților direcți ai lucrătorilor care au murit în accidente de muncă. |
| --- | --- |

(30)

Planul privind întreprinderea Hunosa preconiza angajarea a 550 de noi lucrători în perioada 2002-2005. Autoritățile spaniole au garantat faptul că, în cazul în care vor fi angajați, acești noi lucrători vor fi selectați din rândul lucrătorilor proveniți de la alte întreprinderi miniere, care și-au pierdut locul de muncă în urma închiderii minelor, cu două excepții foarte precise – angajarea de tehnicieni specializați și a descendenților direcți ai lucrătorilor care au murit în accidente de muncă.

| (31) | Autoritățile spaniole au comunicat că costurile de producție per TEC ale unităților de producție ale întreprinderii HUNOSA pe care propun să le păstreze în funcțiune pe perioada restructurării sunt următoarele:








  Unitate de producție | Cost mediu (EUR/TEC) | Reducere (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 2005 |
| Aller | 271 | 237 | 12,5 |
| San Nicolás | 429 | 317 | 2,1 |
| Montsacro | 342 | 251 | 26,6 |
| Carrio | 261 | 223 | 14,5 |
| Sotón | 376 | 304 | 19,1 |
| Mo Luisa | 371 | 331 | 10,8 |
| Candil | 411 | 340 | 17,3 |
| Medie | 344 | 278 | 19,2 |

(31)

Autoritățile spaniole au comunicat că costurile de producție per TEC ale unităților de producție ale întreprinderii HUNOSA pe care propun să le păstreze în funcțiune pe perioada restructurării sunt următoarele:

Unitate de producție

Cost mediu (EUR/TEC)

Reducere (%)

2001

2005

Aller

271

237

12,5

San Nicolás

429

317

2,1

Montsacro

342

251

26,6

Carrio

261

223

14,5

Sotón

376

304

19,1

Mo Luisa

371

331

10,8

Candil

411

340

17,3

Medie

344

278

19,2

| (32) | Autoritățile spaniole consideră că această scădere a costurilor de producție de aproximativ 20 % în perioada 2002-2005 ilustrează posibilitățile de diminuare a costurilor de producție ale Hunosa și că această tendință ar putea fi consolidată în viitor. Potrivit autorităților spaniole, această reducere a costurilor de producție înseamnă o reducere de 25 % a ajutorului pentru întreprindere și că această tendință ar putea fi consolidată în viitor. |
| --- | --- |

(32)

Autoritățile spaniole consideră că această scădere a costurilor de producție de aproximativ 20 % în perioada 2002-2005 ilustrează posibilitățile de diminuare a costurilor de producție ale Hunosa și că această tendință ar putea fi consolidată în viitor. Potrivit autorităților spaniole, această reducere a costurilor de producție înseamnă o reducere de 25 % a ajutorului pentru întreprindere și că această tendință ar putea fi consolidată în viitor.

| (33) | În conformitate cu obiectivele prevăzute în plan, s-a propus lansarea unui set de măsuri pentru a încuraja crearea unei structuri economice care să ofere o alternativă la extracția cărbunelui în zona geografică în care operează Hunosa. Prin urmare, autoritățile spaniole și sindicatele și-au luat angajamentul de a încuraja crearea a 650 locuri de muncă în perioada 2002-2005 în bazinul carbonifer asturian central cu ajutorul diferitelor măsuri prevăzute de acest plan. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu obiectivele prevăzute în plan, s-a propus lansarea unui set de măsuri pentru a încuraja crearea unei structuri economice care să ofere o alternativă la extracția cărbunelui în zona geografică în care operează Hunosa. Prin urmare, autoritățile spaniole și sindicatele și-au luat angajamentul de a încuraja crearea a 650 locuri de muncă în perioada 2002-2005 în bazinul carbonifer asturian central cu ajutorul diferitelor măsuri prevăzute de acest plan.

| (34) | În privința ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare și ale pasivelor preluate, care însoțește aplicarea măsurilor tehnice referitoare la concentrația și selectarea zăcămintelor, precum și ajustările corespunzătoare ale capacității, autoritățile spaniole au explicat că sunt necesare măsuri sociale, în special pentru finanțarea schemei de pensionare anticipată. Ajutorul care va acoperi aceste măsuri și celelalte măsuri propuse va scădea treptat. |
| --- | --- |

(34)

În privința ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare și ale pasivelor preluate, care însoțește aplicarea măsurilor tehnice referitoare la concentrația și selectarea zăcămintelor, precum și ajustările corespunzătoare ale capacității, autoritățile spaniole au explicat că sunt necesare măsuri sociale, în special pentru finanțarea schemei de pensionare anticipată. Ajutorul care va acoperi aceste măsuri și celelalte măsuri propuse va scădea treptat.

| (35) | Tabelul următor arată reducerea forței de muncă și valorile totale ale ajutorului care va fi acordat conform planului privind întreprinderea Hunosa, așa cum sunt propuse în planul de restructurare.








  Anul | Forța de muncă la sfârșitul anului | Ajutor pentru reducerea activității (10)


  (în EUR) | Ajutor pentru costurile excepționale (11)


  (în EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 4 902 | 271 593 000 | 302 557 000 |
| 2004 | 4 437 | 254 682 000 | 298 983 000 |
| 2005 | 4 079 | 239 281 000 | 286 203 000 |

(35)

Tabelul următor arată reducerea forței de muncă și valorile totale ale ajutorului care va fi acordat conform planului privind întreprinderea Hunosa, așa cum sunt propuse în planul de restructurare.

Anul

Forța de muncă la sfârșitul anului

Ajutor pentru reducerea activității (10)

(în EUR)

Ajutor pentru costurile excepționale (11)

(în EUR)

2003

4 902

271 593 000

302 557 000

2004

4 437

254 682 000

298 983 000

2005

4 079

239 281 000

286 203 000

| (36) | Prin scrisoarea din 22 aprilie 2003, autoritățile spaniole au notificat Comisiei că planul privind Hunosa a avut drept scop, printre alte obiective, ca o măsură de precauție, menținerea unei cantități minime a producției de cărbune pentru a garanta accesul la rezerve. |
| --- | --- |

(36)

Prin scrisoarea din 22 aprilie 2003, autoritățile spaniole au notificat Comisiei că planul privind Hunosa a avut drept scop, printre alte obiective, ca o măsură de precauție, menținerea unei cantități minime a producției de cărbune pentru a garanta accesul la rezerve.

| (37) | În aceeași scrisoare, autoritățile spaniole au explicat că producția minimă a întreprinderii Hunosa în 2005 ar urma să fie de 1 340 000 tone, pentru a garanta că întreprinderea poate acoperi 30 % din necesarul de consum pentru 100 zile al centralelor electrice din apropierea minelor Hunosa. Autoritățile spaniole au propus aplicarea aceluiași criteriu după 2005. Autoritățile spaniole consideră că menținerea producției strategice în apropierea centralelor electrice a fost un obiectiv prioritar al planului de acces la rezerve. |
| --- | --- |

(37)

În aceeași scrisoare, autoritățile spaniole au explicat că producția minimă a întreprinderii Hunosa în 2005 ar urma să fie de 1 340 000 tone, pentru a garanta că întreprinderea poate acoperi 30 % din necesarul de consum pentru 100 zile al centralelor electrice din apropierea minelor Hunosa. Autoritățile spaniole au propus aplicarea aceluiași criteriu după 2005. Autoritățile spaniole consideră că menținerea producției strategice în apropierea centralelor electrice a fost un obiectiv prioritar al planului de acces la rezerve.

2.5.   Durata schemei

| (38) | Ajutorul va fi disponibil în perioada 2003-2005. |
| --- | --- |

(38)

Ajutorul va fi disponibil în perioada 2003-2005.

2.6.   Forma ajutorului

| (39) | Ajutorul va fi acordat sub formă de subvenții nerambursabile (granturi). |
| --- | --- |

(39)

Ajutorul va fi acordat sub formă de subvenții nerambursabile (granturi).

2.7.   Beneficiari

| (40) | Unități de producție din societățile miniere spaniole menționate la considerentul 21. |
| --- | --- |

(40)

Unități de producție din societățile miniere spaniole menționate la considerentul 21.

2.8.   Temei juridic

| (41) | Orden ministerial ECO/2731/2003, Orden ministerial ECO/768/2003, Orden ministerial ECO/180/2004 și Orden ministerial ITC/626/2005. |
| --- | --- |

(41)

Orden ministerial ECO/2731/2003, Orden ministerial ECO/768/2003, Orden ministerial ECO/180/2004 și Orden ministerial ITC/626/2005.

2.9.   Situația energiei și a mediului în Spania

| (42) | În conformitate cu previziunile privind producția de energie electrică pregătite de Spania pentru perioada 2000-2011, proporția cărbunelui în producția de energie electrică se va reduce de la 35,9 % în 2000 la 15 % în 2011. Energia electrică produsă pe bază de gaze naturale va crește de la 9,7 % la 33,1 % în aceeași perioadă. Energiile din surse regenerabile vor crește de la 16,9 % din producția de energie electrică în 2000 la 28,4 % în 2011. Producerea energiei electrice este responsabilă numai pentru 28 % din totalul emisiilor de CO2. Spania nu consideră că este logic să se facă legătura între ajutorul acordat producției naționale de cărbune și emisiile de CO2. Corespondența ar trebui să fie între producția de energie și emisii. Centralele electrice vor funcționa atâta timp cât acest lucru va fi posibil, atât din punct de vedere tehnic, cât și al viabilității economice, indiferent dacă cărbunele consumat se produce la nivel național sau se importă. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu previziunile privind producția de energie electrică pregătite de Spania pentru perioada 2000-2011, proporția cărbunelui în producția de energie electrică se va reduce de la 35,9 % în 2000 la 15 % în 2011. Energia electrică produsă pe bază de gaze naturale va crește de la 9,7 % la 33,1 % în aceeași perioadă. Energiile din surse regenerabile vor crește de la 16,9 % din producția de energie electrică în 2000 la 28,4 % în 2011. Producerea energiei electrice este responsabilă numai pentru 28 % din totalul emisiilor de CO2. Spania nu consideră că este logic să se facă legătura între ajutorul acordat producției naționale de cărbune și emisiile de CO2. Corespondența ar trebui să fie între producția de energie și emisii. Centralele electrice vor funcționa atâta timp cât acest lucru va fi posibil, atât din punct de vedere tehnic, cât și al viabilității economice, indiferent dacă cărbunele consumat se produce la nivel național sau se importă.

2.10.   Motive pentru inițierea procedurii

| (43) | La 30 martie 2004, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. Comisia a exprimat îndoieli în legătură cu conformitatea planului notificat cu condițiile și criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și cu conformitatea sa cu obiectivele respectivului regulament. Comisia consideră că planul nu a fost explicat în mod suficient de detaliat. Prin urmare, într-o scrisoare din 30 martie 2004, Comisia a invitat autoritățile spaniole:






  (a) | să prezinte producția totală de cărbune estimată pe an de producție de cărbune și valoarea estimată a ajutorului pentru reducerea activității pe an de producție de cărbune, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002; |
| --- | --- | --- |

(43)

La 30 martie 2004, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. Comisia a exprimat îndoieli în legătură cu conformitatea planului notificat cu condițiile și criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și cu conformitatea sa cu obiectivele respectivului regulament. Comisia consideră că planul nu a fost explicat în mod suficient de detaliat. Prin urmare, într-o scrisoare din 30 martie 2004, Comisia a invitat autoritățile spaniole:

(a)

să prezinte producția totală de cărbune estimată pe an de producție de cărbune și valoarea estimată a ajutorului pentru reducerea activității pe an de producție de cărbune, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002;

| (b) | să clarifice criteriile de selecție care trebuie îndeplinite de unitățile de producție pentru a fi incluse în planul de acces la rezervele de cărbune și să prezinte producția totală de cărbune estimată pe an de producție de cărbune și valoarea estimată a ajutorului pentru accesul la rezervele de cărbune în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002; |
| --- | --- |

(b)

să clarifice criteriile de selecție care trebuie îndeplinite de unitățile de producție pentru a fi incluse în planul de acces la rezervele de cărbune și să prezinte producția totală de cărbune estimată pe an de producție de cărbune și valoarea estimată a ajutorului pentru accesul la rezervele de cărbune în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002;

| (c) | să clarifice dacă ajutorul pentru reducerea activității pe an de producție de cărbune, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, ar trebui să fie cel puțin egal cu ajutorul de stat pe care Spania intenționa să îl acorde întreprinderilor/unităților de producție la care se face referire la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO a Comisiei din 2 iulie 2002 privind măsurile financiare luate de către Spania în ceea ce privește industria cărbunelui în 2001 și în perioada 1 ianuarie 2002-23 iulie 2002 (12); |
| --- | --- |

(c)

să clarifice dacă ajutorul pentru reducerea activității pe an de producție de cărbune, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, ar trebui să fie cel puțin egal cu ajutorul de stat pe care Spania intenționa să îl acorde întreprinderilor/unităților de producție la care se face referire la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO a Comisiei din 2 iulie 2002 privind măsurile financiare luate de către Spania în ceea ce privește industria cărbunelui în 2001 și în perioada 1 ianuarie 2002-23 iulie 2002 (12);

| (d) | să prezinte toate informațiile disponibile privind aplicarea principiul caracterului descrescător al ajutorului și să răspundă la întrebările dacă factorii de competitivitate, cum ar fi evoluția costurilor de producție, sunt luați în considerare și dacă includerea unei unități de producție într-un plan de închidere ar fi considerat un factor pentru o mai mare reducere a ajutorului; |
| --- | --- |

(d)

să prezinte toate informațiile disponibile privind aplicarea principiul caracterului descrescător al ajutorului și să răspundă la întrebările dacă factorii de competitivitate, cum ar fi evoluția costurilor de producție, sunt luați în considerare și dacă includerea unei unități de producție într-un plan de închidere ar fi considerat un factor pentru o mai mare reducere a ajutorului;

| (e) | să clarifice dacă unitățile de producție cu o capacitate de 1 660 000 tone vor fi închise înainte de 31 decembrie 2005; |
| --- | --- |

(e)

să clarifice dacă unitățile de producție cu o capacitate de 1 660 000 tone vor fi închise înainte de 31 decembrie 2005;

| (f) | să clarifice dacă unitățile de producție Antracitas de Gijón, ENDESA (subterană) și ENCASUR (subterană) au primit ajutor de exploatare în 2003; să raporteze dacă ajutoarele primite de aceste unități de producție din 1998 până în 2002 pentru acoperirea costurilor excepționale în conformitate cu articolul 5 din Decizia nr. 3632/93/CECO nu au depășit astfel de costuri; să clarifice dacă, în cazul în care ajutorul depășește costurile, Spania va recupera diferența; |
| --- | --- |

(f)

să clarifice dacă unitățile de producție Antracitas de Gijón, ENDESA (subterană) și ENCASUR (subterană) au primit ajutor de exploatare în 2003; să raporteze dacă ajutoarele primite de aceste unități de producție din 1998 până în 2002 pentru acoperirea costurilor excepționale în conformitate cu articolul 5 din Decizia nr. 3632/93/CECO nu au depășit astfel de costuri; să clarifice dacă, în cazul în care ajutorul depășește costurile, Spania va recupera diferența;

| (g) | să prezinte valoarea totală a ajutoarelor pentru întreprinderea Hunosa în 2003, 2004 și 2005, ținând cont de reducerile costurilor de producție comunicate de întreprindere; |
| --- | --- |

(g)

să prezinte valoarea totală a ajutoarelor pentru întreprinderea Hunosa în 2003, 2004 și 2005, ținând cont de reducerile costurilor de producție comunicate de întreprindere;

| (h) | să clarifice numărul maxim de locuri de muncă pentru lucrători cu un fond de competențe tehnice specifice de care are nevoie Hunosa; |
| --- | --- |

(h)

să clarifice numărul maxim de locuri de muncă pentru lucrători cu un fond de competențe tehnice specifice de care are nevoie Hunosa;

| (i) | să explice în detaliu modificările la ordinul ministerial ECO/2731/2003 în vederea garantării aplicării corecte a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și să confirme că vor fi eligibile pentru ajutor doar unitățile de producție notificate în temeiul Deciziei 2002/871/CE. |
| --- | --- |

(i)

să explice în detaliu modificările la ordinul ministerial ECO/2731/2003 în vederea garantării aplicării corecte a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și să confirme că vor fi eligibile pentru ajutor doar unitățile de producție notificate în temeiul Deciziei 2002/871/CE.

3.   OBSERVAȚII DIN PARTEA SPANIEI

| (44) | Observațiile trimise de către autoritățile spaniole, după deschiderea procedurii de către Comisie, sunt următoarele. Nu au fost prezentate observații de către terți. |
| --- | --- |

(44)

Observațiile trimise de către autoritățile spaniole, după deschiderea procedurii de către Comisie, sunt următoarele. Nu au fost prezentate observații de către terți.

3.1.   Ajutoare pentru reducerea activității [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002] și ajutoare pentru accesul la rezervele de cărbune [articolul 5 alineatul (3) din regulamentul menționat anterior]

| (45) | Autoritățile spaniole au prezentat rapoarte privind ajutorul plătit în 2003 și 2004 și previziunile de plată pentru anul 2005, care clasifică ajutorul în funcție de faptul dacă a fost acordat în conformitate cu articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ajutoarele acordate și cele care urmează să fie acordate întreprinderii Hunosa sunt clasificate în funcție de faptul dacă acestea sunt finanțate din bugetul general al statului sau de SEPI (13). |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile spaniole au prezentat rapoarte privind ajutorul plătit în 2003 și 2004 și previziunile de plată pentru anul 2005, care clasifică ajutorul în funcție de faptul dacă a fost acordat în conformitate cu articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ajutoarele acordate și cele care urmează să fie acordate întreprinderii Hunosa sunt clasificate în funcție de faptul dacă acestea sunt finanțate din bugetul general al statului sau de SEPI (13).

3.1.1.   Producția în perioada 2003-2005

| (46) | Evoluția producției în urma închiderii capacităților de producție pe care s-a angajat să le realizeze sectorul minier este următoarea:










  (Unitate: kilotone) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Producție | 13 993 | 13 372 | 12 576 | 12 400 | 12 000 |

(46)

Evoluția producției în urma închiderii capacităților de producție pe care s-a angajat să le realizeze sectorul minier este următoarea:

(Unitate: kilotone)

2001

2002

2003

2004

2005

Producție

13 993

13 372

12 576

12 400

12 000

3.1.2.   Criterii

| (47) | Autoritățile spaniole au prezentat criteriile care au fost utilizate la clasificarea unităților de producție ca beneficiari ai ajutoarelor în temeiul articolului 4 sau al articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ca principal criteriu a fost stabilit costul de producție pe tonă echivalent cărbune (TEC) și au fost stabilite, totodată următoarele criterii secundare:






  (a) | existența unei piețe, adică trebuie să existe o centrală electrică în funcțiune pe o rază de 100 km; |
| --- | --- | --- |

(47)

Autoritățile spaniole au prezentat criteriile care au fost utilizate la clasificarea unităților de producție ca beneficiari ai ajutoarelor în temeiul articolului 4 sau al articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ca principal criteriu a fost stabilit costul de producție pe tonă echivalent cărbune (TEC) și au fost stabilite, totodată următoarele criterii secundare:

(a)

existența unei piețe, adică trebuie să existe o centrală electrică în funcțiune pe o rază de 100 km;

| (b) | solvabilitatea întreprinderii care deține unitatea de producție; În acest sens, ar trebui să existe o proporție minimă între capitalul și pasivele întreprinderii. |
| --- | --- |

(b)

solvabilitatea întreprinderii care deține unitatea de producție; În acest sens, ar trebui să existe o proporție minimă între capitalul și pasivele întreprinderii.

| (48) | În fine, trebuie luate în considerare condițiile sociale și regionale din zona unde se află unitatea de producție. Guvernul spaniol este de părere că aceste criterii sociale și regionale nu pot fi ignorate. Cu toate acestea, el este dispus să ia în considerare orice condiții pe care le-ar putea sugera Comisia. |
| --- | --- |

(48)

În fine, trebuie luate în considerare condițiile sociale și regionale din zona unde se află unitatea de producție. Guvernul spaniol este de părere că aceste criterii sociale și regionale nu pot fi ignorate. Cu toate acestea, el este dispus să ia în considerare orice condiții pe care le-ar putea sugera Comisia.

| (49) | Definiția „unității de producție” a fost verificată cu întreprinderile care au cea mai mare capacitate de producție și care, prin urmare, ar putea avea mai multe unități de producție. Până în prezent, cu excepția ajutorului pentru întreprinderea Hunosa, analiza a fost efectuată la nivel de întreprindere, iar exploatările subterane de cărbune au fost luate în calcul împreună cu exploatările de suprafață. |
| --- | --- |

(49)

Definiția „unității de producție” a fost verificată cu întreprinderile care au cea mai mare capacitate de producție și care, prin urmare, ar putea avea mai multe unități de producție. Până în prezent, cu excepția ajutorului pentru întreprinderea Hunosa, analiza a fost efectuată la nivel de întreprindere, iar exploatările subterane de cărbune au fost luate în calcul împreună cu exploatările de suprafață.

3.1.3.   Ajutor pentru reducerea activității

| (50) | Autoritățile spaniole au explicat că, așa cum se poate observa din raport, toate întreprinderile care în 2002 au fost clasificate ca fiind beneficiar ale ajutorului în temeiul articolului 4 din Decizia nr. 3632/93/CECO sunt clasificate în prezent drept întreprinderi care beneficiază de ajutor în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile spaniole au explicat că, așa cum se poate observa din raport, toate întreprinderile care în 2002 au fost clasificate ca fiind beneficiar ale ajutorului în temeiul articolului 4 din Decizia nr. 3632/93/CECO sunt clasificate în prezent drept întreprinderi care beneficiază de ajutor în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

3.1.4.   Caracterul descrescător al ajutorului

| (51) | Autoritățile spaniole au explicat că, până la sfârșitul anului 2005, reducerea ajutorului ar trebui să fie globală și la un nivel de 4 % pe an. |
| --- | --- |

(51)

Autoritățile spaniole au explicat că, până la sfârșitul anului 2005, reducerea ajutorului ar trebui să fie globală și la un nivel de 4 % pe an.

3.2.   Ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale

| (52) | Autoritățile spaniole au informat Comisia cu privire la faptul că ordinul ECO/2731/2003 a fost modificat în vederea armonizării cu cerințele prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ordinul se va aplica numai unităților de producție care se închid efectiv înainte de 31 decembrie 2005 și nu va fi aplicat programelor de închidere care expiră după această dată. Mai mult, s-a stabilit o compensație de 13 EUR/gigacalorie pentru contractele de cărbune anulate ca urmare a închiderii unei unități de producție care furnizează combustibilul ca valoarea maximă a ajutorului care să asigure sprijin financiar pentru tipurile de costuri prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Vor fi plătite numai costurile de închidere reale justificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile spaniole au informat Comisia cu privire la faptul că ordinul ECO/2731/2003 a fost modificat în vederea armonizării cu cerințele prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ordinul se va aplica numai unităților de producție care se închid efectiv înainte de 31 decembrie 2005 și nu va fi aplicat programelor de închidere care expiră după această dată. Mai mult, s-a stabilit o compensație de 13 EUR/gigacalorie pentru contractele de cărbune anulate ca urmare a închiderii unei unități de producție care furnizează combustibilul ca valoarea maximă a ajutorului care să asigure sprijin financiar pentru tipurile de costuri prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Vor fi plătite numai costurile de închidere reale justificate în mod corespunzător.

3.3.   Deciziile anterioare ale Comisiei

3.3.1.   Închideri până la 31 decembrie 2005

| (53) | Guvernul spaniol va respecta punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO prin închiderea definitivă, până la data de 31 decembrie 2005, a unei capacități de producție de 1 660 000 de tone în întreprinderile enumerate la punctul menționat mai sus. Unele dintre aceste întreprinderi au trecut deja la reducerea capacităților lor de producție în 2002. |
| --- | --- |

(53)

Guvernul spaniol va respecta punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO prin închiderea definitivă, până la data de 31 decembrie 2005, a unei capacități de producție de 1 660 000 de tone în întreprinderile enumerate la punctul menționat mai sus. Unele dintre aceste întreprinderi au trecut deja la reducerea capacităților lor de producție în 2002.

3.3.2.   Unități de producție care au primit ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale de închidere

| (54) | Astfel cum se menționează în rapoartele privind ajutoarele pe anii 2003, 2004 și 2005, ajutoarele acordate în 2003 pentru Antracitas de Gijón, ENCASUR, ENDESA și PMC (înainte de închidere, în 2004) și cele planificate pentru 2004 și 2005 reprezintă ajutor pentru reducerea activității. Ajutorul acordat drept sprijin financiar pentru acoperirea costurilor excepționale de închidere între 1998 și 2002 întreprinderilor ENDESA și ENCASUR era justificat la momentul respectiv ca ajutor pentru acoperirea diferențelor dintre plățile pentru pensionare anticipată și procentul de 100 % plătit de către întreprinderile respective. Autoritățile spaniole au furnizat scrisori de angajament pentru a confirma închiderea unităților de producție desemnate de întreprinderi pentru închidere la sfârșitul anului 2005. |
| --- | --- |

(54)

Astfel cum se menționează în rapoartele privind ajutoarele pe anii 2003, 2004 și 2005, ajutoarele acordate în 2003 pentru Antracitas de Gijón, ENCASUR, ENDESA și PMC (înainte de închidere, în 2004) și cele planificate pentru 2004 și 2005 reprezintă ajutor pentru reducerea activității. Ajutorul acordat drept sprijin financiar pentru acoperirea costurilor excepționale de închidere între 1998 și 2002 întreprinderilor ENDESA și ENCASUR era justificat la momentul respectiv ca ajutor pentru acoperirea diferențelor dintre plățile pentru pensionare anticipată și procentul de 100 % plătit de către întreprinderile respective. Autoritățile spaniole au furnizat scrisori de angajament pentru a confirma închiderea unităților de producție desemnate de întreprinderi pentru închidere la sfârșitul anului 2005.

3.4.   Planul privind întreprinderea Hunosa

3.4.1.   Observații privind efortul de restructurare al HUNOSA

| (55) | Autoritățile spaniole au oferit detalii cu privire la importantul proces de restructurare întreprins în ultimii ani și la gradul de conformitate cu planul pentru perioada 2002-2005. Planul presupune închiderea a două unități de producție, ceea ce implică reducerea cu 700 000 de tone a capacității de extracție. |
| --- | --- |

(55)

Autoritățile spaniole au oferit detalii cu privire la importantul proces de restructurare întreprins în ultimii ani și la gradul de conformitate cu planul pentru perioada 2002-2005. Planul presupune închiderea a două unități de producție, ceea ce implică reducerea cu 700 000 de tone a capacității de extracție.

3.4.2.   Ajutoarele acordate HUNOSA în perioada 2003-2005

| (56) | Autoritățile spaniole au explicat că volumul ajutorului de restructurare va fi păstrat strict în limitele costurilor care decurg din externalizarea obligațiilor sociale și a furnizat explicații corespunzătoare. |
| --- | --- |

(56)

Autoritățile spaniole au explicat că volumul ajutorului de restructurare va fi păstrat strict în limitele costurilor care decurg din externalizarea obligațiilor sociale și a furnizat explicații corespunzătoare.

| (57) | Contradicția aparentă dintre eforturile semnificative realizate pentru reducerea costurilor și scăderea mai puțin semnificativă a ajutorului pentru producție, rezultă, în principiu, din modificările veniturilor ca urmare a prețurilor internaționale pentru cărbunele de import și a ratei de schimb dolar SUA/EUR. Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate cu privire la calculele privind veniturile și au explicat de ce veniturile sunt în general mai mici decât prețul internațional al cărbunelui importat. |
| --- | --- |

(57)

Contradicția aparentă dintre eforturile semnificative realizate pentru reducerea costurilor și scăderea mai puțin semnificativă a ajutorului pentru producție, rezultă, în principiu, din modificările veniturilor ca urmare a prețurilor internaționale pentru cărbunele de import și a ratei de schimb dolar SUA/EUR. Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate cu privire la calculele privind veniturile și au explicat de ce veniturile sunt în general mai mici decât prețul internațional al cărbunelui importat.

| (58) | De asemenea, autoritățile spaniole au furnizat explicații detaliate privind ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale rezultate din procesul de restructurare. |
| --- | --- |

(58)

De asemenea, autoritățile spaniole au furnizat explicații detaliate privind ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale rezultate din procesul de restructurare.

3.4.3.   Informații privind recrutarea personalului tehnic specializat

| (59) | Autoritățile spaniole au subliniat că angajarea acestor categorii de personal este strict limitată la acoperirea posturilor esențiale, în special din rațiuni de securitate. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că până în prezent, în cursul primilor doi ani de punere în aplicare a planului, nu au avut loc noi recrutări. Cu toate acestea, ca o măsură de precauție, autoritățile spaniole au estimat numărul maxim de astfel de recrutări la cel mult 100 de angajați. |
| --- | --- |

(59)

Autoritățile spaniole au subliniat că angajarea acestor categorii de personal este strict limitată la acoperirea posturilor esențiale, în special din rațiuni de securitate. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că până în prezent, în cursul primilor doi ani de punere în aplicare a planului, nu au avut loc noi recrutări. Cu toate acestea, ca o măsură de precauție, autoritățile spaniole au estimat numărul maxim de astfel de recrutări la cel mult 100 de angajați.

4.   EVALUAREA AJUTORULUI

4.1.   Aplicarea articolului 87 alineatul (1) din tratat

| (60) | Pentru a stabili dacă măsurile prevăzute în plan constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, trebuie să se determine dacă măsurile sunt acordate de statul membru sau prin intermediul resurselor de stat, dacă favorizează anumite întreprinderi, dacă denaturează sau amenință să denatureze concurența și dacă sunt susceptibile de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(60)

Pentru a stabili dacă măsurile prevăzute în plan constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, trebuie să se determine dacă măsurile sunt acordate de statul membru sau prin intermediul resurselor de stat, dacă favorizează anumite întreprinderi, dacă denaturează sau amenință să denatureze concurența și dacă sunt susceptibile de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (61) | Prima condiție de la articolul 87 se referă la ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat. În acest caz particular, existența resurselor de stat este demonstrată de faptul că măsura este finanțată efectiv din bugetul public al statului și, în mai mică măsură, de SEPI, o întreprindere publică, controlată în totalitate de stat. |
| --- | --- |

(61)

Prima condiție de la articolul 87 se referă la ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat. În acest caz particular, existența resurselor de stat este demonstrată de faptul că măsura este finanțată efectiv din bugetul public al statului și, în mai mică măsură, de SEPI, o întreprindere publică, controlată în totalitate de stat.

| (62) | Cea de-a doua condiție de la articolul 87 alineatul (1) se referă la posibilitatea ca măsurile să favorizeze anumiți beneficiari. Trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă companiile beneficiare obțin un avantaj economic și, în al doilea rând, dacă aceste avantaje se acordă unui anumit tip de întreprinderi. Ajutorul prevede în mod clar unele avantaje economice pentru întreprinderile miniere în măsura în care se acordă o subvenție directă care acoperă cheltuielile curente pe care aceste întreprinderi ar trebui, în mod normal, să le suporte ele însele. Aceste cheltuieli constau din diferența dintre costurile de producție și veniturile preconizate, la care se adaugă costurile aferente restructurării, iar întreprinderile de extracție a cărbunelui obțin avantaje prin faptul că primesc compensații parțiale pentru aceste costuri. Mai mult, măsurile în cauză vizează doar societăți de extracție a cărbunelui din Spania. Prin urmare, sunt favorizate anumite întreprinderi față de concurenții acestora, adică măsurile sunt selective. |
| --- | --- |

(62)

Cea de-a doua condiție de la articolul 87 alineatul (1) se referă la posibilitatea ca măsurile să favorizeze anumiți beneficiari. Trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă companiile beneficiare obțin un avantaj economic și, în al doilea rând, dacă aceste avantaje se acordă unui anumit tip de întreprinderi. Ajutorul prevede în mod clar unele avantaje economice pentru întreprinderile miniere în măsura în care se acordă o subvenție directă care acoperă cheltuielile curente pe care aceste întreprinderi ar trebui, în mod normal, să le suporte ele însele. Aceste cheltuieli constau din diferența dintre costurile de producție și veniturile preconizate, la care se adaugă costurile aferente restructurării, iar întreprinderile de extracție a cărbunelui obțin avantaje prin faptul că primesc compensații parțiale pentru aceste costuri. Mai mult, măsurile în cauză vizează doar societăți de extracție a cărbunelui din Spania. Prin urmare, sunt favorizate anumite întreprinderi față de concurenții acestora, adică măsurile sunt selective.

| (63) | Conform celei de a treia și celei de a patra condiții de la articolul 87 alineatul (1), ajutorul nu trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența sau să fie susceptibil să afecteze comerțul dintre statele membre. În cazul de față, măsurile amenință să denatureze concurența deoarece ele consolidează situația financiară și sfera de acțiune a întreprinderilor beneficiare în comparație cu concurenții lor care nu beneficiază de ajutoare. Chiar dacă comercializarea cărbunelui în cadrul Comunității este foarte limitată și întreprinderile în cauză nu exportă, întreprinderile cu sediul în alte state membre au mai puține posibilități de a-și exporta produsele pe piața spaniolă. |
| --- | --- |

(63)

Conform celei de a treia și celei de a patra condiții de la articolul 87 alineatul (1), ajutorul nu trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența sau să fie susceptibil să afecteze comerțul dintre statele membre. În cazul de față, măsurile amenință să denatureze concurența deoarece ele consolidează situația financiară și sfera de acțiune a întreprinderilor beneficiare în comparație cu concurenții lor care nu beneficiază de ajutoare. Chiar dacă comercializarea cărbunelui în cadrul Comunității este foarte limitată și întreprinderile în cauză nu exportă, întreprinderile cu sediul în alte state membre au mai puține posibilități de a-și exporta produsele pe piața spaniolă.

| (64) | Din aceste motive, măsurile în cauză intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat și pot fi considerate compatibile cu piața comună numai în cazul în care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de una dintre derogările prevăzute de tratat. |
| --- | --- |

(64)

Din aceste motive, măsurile în cauză intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat și pot fi considerate compatibile cu piața comună numai în cazul în care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de una dintre derogările prevăzute de tratat.

4.2.   Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002

| (65) | Dat fiind că atât Tratatul CECO, cât și Decizia nr. 3632/93/CECO au expirat la 23 iulie 2002 și având în vedere articolul 87 alineatul (3) litera (e) din tratat, compatibilitatea măsurilor notificate trebuie evaluată pe baza Regulamentului (CE) nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(65)

Dat fiind că atât Tratatul CECO, cât și Decizia nr. 3632/93/CECO au expirat la 23 iulie 2002 și având în vedere articolul 87 alineatul (3) litera (e) din tratat, compatibilitatea măsurilor notificate trebuie evaluată pe baza Regulamentului (CE) nr. 1407/2002.

| (66) | Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 stabilește reguli pentru acordarea ajutorului de stat în industria cărbunelui cu scopul de a contribui la restructurarea sectorului. Aceste reguli iau în calcul aspectele sociale și regionale ale restructurării sectorului și necesitatea de a menține o producție minimă de cărbune pentru a garanta accesul la rezervele de cărbune. Procesul de restructurare a industriei cărbunelui trebuie continuat, având în vedere concurența disproporționată dintre cărbunele comunitar și cărbunele importat. |
| --- | --- |

(66)

Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 stabilește reguli pentru acordarea ajutorului de stat în industria cărbunelui cu scopul de a contribui la restructurarea sectorului. Aceste reguli iau în calcul aspectele sociale și regionale ale restructurării sectorului și necesitatea de a menține o producție minimă de cărbune pentru a garanta accesul la rezervele de cărbune. Procesul de restructurare a industriei cărbunelui trebuie continuat, având în vedere concurența disproporționată dintre cărbunele comunitar și cărbunele importat.

| (67) | În conformitate cu principiul proporționalității, producția de cărbune subvenționat trebuie să fie limitată la ceea ce este strict necesar pentru a contribui eficient la obiectivul securității aprovizionării cu energie. În acest context, Comisia face trimitere la comunicarea sa „O Europă durabilă pentru o lume mai bună – o strategie a Uniunii Europene pentru dezvoltare durabilă”, cunoscută, de asemenea, sub numele de Strategia de dezvoltare durabilă de la Göteborg, al cărei obiectiv este „limitarea schimbărilor climatice și creșterea utilizării energiilor nepoluante” (14). |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu principiul proporționalității, producția de cărbune subvenționat trebuie să fie limitată la ceea ce este strict necesar pentru a contribui eficient la obiectivul securității aprovizionării cu energie. În acest context, Comisia face trimitere la comunicarea sa „O Europă durabilă pentru o lume mai bună – o strategie a Uniunii Europene pentru dezvoltare durabilă”, cunoscută, de asemenea, sub numele de Strategia de dezvoltare durabilă de la Göteborg, al cărei obiectiv este „limitarea schimbărilor climatice și creșterea utilizării energiilor nepoluante” (14).

| (68) | Statele membre pot, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, să acorde ajutoare pentru reducerea activității. Una dintre condițiile care trebuie să fie îndeplinite este ca exploatarea unităților de producție în cauză să facă parte dintr-un plan de închidere. |
| --- | --- |

(68)

Statele membre pot, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, să acorde ajutoare pentru reducerea activității. Una dintre condițiile care trebuie să fie îndeplinite este ca exploatarea unităților de producție în cauză să facă parte dintr-un plan de închidere.

| (69) | Statele membre pot, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, acorda unei întreprinderi ajutor de producție destinat în mod expres unităților de producție sau unui grup de unități de producție. Una dintre condițiile care trebuie să fie îndeplinite este ca exploatarea unităților de producție în cauză sau a grupului de unități de producție din aceeași întreprindere să se înscrie într-un plan de acces la rezervele de cărbune. |
| --- | --- |

(69)

Statele membre pot, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, acorda unei întreprinderi ajutor de producție destinat în mod expres unităților de producție sau unui grup de unități de producție. Una dintre condițiile care trebuie să fie îndeplinite este ca exploatarea unităților de producție în cauză sau a grupului de unități de producție din aceeași întreprindere să se înscrie într-un plan de acces la rezervele de cărbune.

| (70) | Statele membre pot, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, să acorde un ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale rezultate din raționalizarea și restructurarea industriei cărbunelui, care nu sunt legate de producția curentă, cu condiția ca suma plătită să nu depășească aceste costuri. Categoriile de costuri rezultate din raționalizarea și restructurarea industriei cărbunelui sunt definite în anexa la regulament. |
| --- | --- |

(70)

Statele membre pot, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, să acorde un ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale rezultate din raționalizarea și restructurarea industriei cărbunelui, care nu sunt legate de producția curentă, cu condiția ca suma plătită să nu depășească aceste costuri. Categoriile de costuri rezultate din raționalizarea și restructurarea industriei cărbunelui sunt definite în anexa la regulament.

| (71) | În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia și-a exprimat îndoielile în privința faptului că planul de restructurare notificat respectă condițiile și criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și că este conform cu obiectivele respectivului regulament. Comisia a considerat necesar un plan mai amănunțit. Ca urmare a scrisorii respective, autoritățile spaniole au prezentat Comisiei, în mai multe rânduri, informații detaliate privind planul de restructurare. Pe baza acestor noi informații, Comisia va evalua în continuare Planul de restructurare și ajutorul pentru anii 2003, 2004 și 2005 acordat pe baza planului de restructurare. |
| --- | --- |

(71)

În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia și-a exprimat îndoielile în privința faptului că planul de restructurare notificat respectă condițiile și criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și că este conform cu obiectivele respectivului regulament. Comisia a considerat necesar un plan mai amănunțit. Ca urmare a scrisorii respective, autoritățile spaniole au prezentat Comisiei, în mai multe rânduri, informații detaliate privind planul de restructurare. Pe baza acestor noi informații, Comisia va evalua în continuare Planul de restructurare și ajutorul pentru anii 2003, 2004 și 2005 acordat pe baza planului de restructurare.

4.3.   Deciziile anterioare ale Comisiei

| (72) | În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a fost de părere că autoritățile spaniole nu au precizat în mod clar că aveau să fie respectate condițiile stabilite în deciziile anterioare ale Comisiei adoptate în temeiul Tratatului CECO, în special în Decizia 2002/826/CECO. Respectiva decizie autorizează acordarea ajutorului cu condiția ca unitățile de producție în cauză să fie incluse într-un plan de închidere și ca, până în 2005, capacitatea de producție a acestora să se reducă cu 1 660 000 tone. Spania trebuie să respecte aceste condiții. Faptul că Tratatul CECO a expirat și că a intrat în vigoare Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu afectează angajamentele luate în trecut. Respectivele angajamente trebuie să fie pe deplin respectate și Comisia trebuie să asigure respectarea condițiilor stabilite în deciziile luate în temeiul Tratatului CECO. |
| --- | --- |

(72)

În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a fost de părere că autoritățile spaniole nu au precizat în mod clar că aveau să fie respectate condițiile stabilite în deciziile anterioare ale Comisiei adoptate în temeiul Tratatului CECO, în special în Decizia 2002/826/CECO. Respectiva decizie autorizează acordarea ajutorului cu condiția ca unitățile de producție în cauză să fie incluse într-un plan de închidere și ca, până în 2005, capacitatea de producție a acestora să se reducă cu 1 660 000 tone. Spania trebuie să respecte aceste condiții. Faptul că Tratatul CECO a expirat și că a intrat în vigoare Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu afectează angajamentele luate în trecut. Respectivele angajamente trebuie să fie pe deplin respectate și Comisia trebuie să asigure respectarea condițiilor stabilite în deciziile luate în temeiul Tratatului CECO.

| (73) | Planul anterior de închidere/reducere a activității, bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO, a fost aprobat prin Decizia 2002/826/CECO. În mai multe rânduri, în câteva scrisori adresate Comisiei, autoritățile spaniole au acceptat faptul că angajamentele anterioare trebuie să fie respectate pe deplin și au confirmat în mod explicit că deciziile privind închiderea unităților de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO vor fi puse în aplicare în conformitate cu normele în vigoare. Aceasta înseamnă închiderea, cel târziu până în 2005, a unei capacități de producție de 1 660 000 de tone. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia a fost în măsură să verifice că reducerea acestei capacități de producție a fost într-adevăr realizată. |
| --- | --- |

(73)

Planul anterior de închidere/reducere a activității, bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO, a fost aprobat prin Decizia 2002/826/CECO. În mai multe rânduri, în câteva scrisori adresate Comisiei, autoritățile spaniole au acceptat faptul că angajamentele anterioare trebuie să fie respectate pe deplin și au confirmat în mod explicit că deciziile privind închiderea unităților de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO vor fi puse în aplicare în conformitate cu normele în vigoare. Aceasta înseamnă închiderea, cel târziu până în 2005, a unei capacități de producție de 1 660 000 de tone. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia a fost în măsură să verifice că reducerea acestei capacități de producție a fost într-adevăr realizată.

| (74) | Comisia consideră că unitățile de producție care și-au redus capacitatea de producție sunt aceleași cu cele deja incluse în planul de închidere/reducere a activității bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO. Acestea sunt unitățile de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO. |
| --- | --- |

(74)

Comisia consideră că unitățile de producție care și-au redus capacitatea de producție sunt aceleași cu cele deja incluse în planul de închidere/reducere a activității bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO. Acestea sunt unitățile de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO.

| (75) | În conformitate cu planul anterior de închidere/reducere a activității, unitățile de producție Antracitas de Gijón SA, ENDESA subterană și ENCASUR subterană ar fi trebuit închise la sfârșitul anului 2002. Cu toate acestea, în 2003 și, parțial, în 2004, aceste unități de producție erau încă în exploatare. |
| --- | --- |

(75)

În conformitate cu planul anterior de închidere/reducere a activității, unitățile de producție Antracitas de Gijón SA, ENDESA subterană și ENCASUR subterană ar fi trebuit închise la sfârșitul anului 2002. Cu toate acestea, în 2003 și, parțial, în 2004, aceste unități de producție erau încă în exploatare.

| (76) | În urma mai multor solicitări ale Comisiei, unitățile subterane ale ENDESA și ENCASUR, precum și unitatea de producție Antracitas de Gijón, au fost închise. Unitatea de producție de suprafață Promotora de Minas de Carbona fost, de asemenea, închisă la data de 31 martie 2004. Comisia a primit scrisori de confirmare a angajamentului privind închiderea unităților de producție desemnate de către aceste întreprinderi pentru închidere în 2005. |
| --- | --- |

(76)

În urma mai multor solicitări ale Comisiei, unitățile subterane ale ENDESA și ENCASUR, precum și unitatea de producție Antracitas de Gijón, au fost închise. Unitatea de producție de suprafață Promotora de Minas de Carbona fost, de asemenea, închisă la data de 31 martie 2004. Comisia a primit scrisori de confirmare a angajamentului privind închiderea unităților de producție desemnate de către aceste întreprinderi pentru închidere în 2005.

| (77) | Pe baza informațiilor prezentate de autoritățile spaniole, Comisia a constatat că ajutorul acordat acestor întreprinderi, în temeiul articolului 5 din Decizia nr. 3632/93/CECO pentru acoperirea costurilor excepționale de închidere a acestor unități de producție nu depășește costurile. |
| --- | --- |

(77)

Pe baza informațiilor prezentate de autoritățile spaniole, Comisia a constatat că ajutorul acordat acestor întreprinderi, în temeiul articolului 5 din Decizia nr. 3632/93/CECO pentru acoperirea costurilor excepționale de închidere a acestor unități de producție nu depășește costurile.

| (78) | Întrucât unitățile de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO și-au îndeplinit obligația de reducere a capacității de producție și întrucât unitățile de producție care ar fi trebuit să fie închise în conformitate cu respectiva decizie au fost închise în cele din urmă, Comisia a ajuns la concluzia că Spania a respectat deciziile anterioare ale Comisiei. |
| --- | --- |

(78)

Întrucât unitățile de producție enumerate la punctul 18 din Decizia 2002/826/CECO și-au îndeplinit obligația de reducere a capacității de producție și întrucât unitățile de producție care ar fi trebuit să fie închise în conformitate cu respectiva decizie au fost închise în cele din urmă, Comisia a ajuns la concluzia că Spania a respectat deciziile anterioare ale Comisiei.

4.4.   Ajutoare pentru reducerea activității [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002] și ajutoare pentru accesul la rezervele de cărbune [articolul 5 alineatul (3) din regulamentul respectiv]

| (79) | În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a declarat că autoritățile spaniole au notificat valoarea totală a ajutoarelor de exploatare care urmează a fi acordate. Cu toate acestea, autoritățile spaniole nu au notificat nici valoarea totală a ajutorului pentru reducerea activității prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, nici valoarea totală a ajutorului pentru accesul la rezervele de cărbune în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din respectivul regulament. În plus, autoritățile spaniole nu au făcut lumină în privința criteriilor care trebuie îndeplinite de unitățile de producție pentru a putea solicita ajutorul. |
| --- | --- |

(79)

În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a declarat că autoritățile spaniole au notificat valoarea totală a ajutoarelor de exploatare care urmează a fi acordate. Cu toate acestea, autoritățile spaniole nu au notificat nici valoarea totală a ajutorului pentru reducerea activității prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, nici valoarea totală a ajutorului pentru accesul la rezervele de cărbune în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din respectivul regulament. În plus, autoritățile spaniole nu au făcut lumină în privința criteriilor care trebuie îndeplinite de unitățile de producție pentru a putea solicita ajutorul.

| (80) | O altă îndoială a Comisiei privește faptul că autoritățile spaniole nu au definit capacitatea totală de producție care ar trebui închisă, până la 31 decembrie 2005 sau până la 31 decembrie 2007, ca urmare a planului de închidere, în conformitate cu articolul 4 litera (a) și cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, care reprezenta una dintre condițiile care trebuiau îndeplinite pentru a beneficia de un ajutor pentru reducerea activității. Valoarea estimată a ajutorului poate fi acordată numai în cazul în care se notifică reducerea totală a capacității. |
| --- | --- |

(80)

O altă îndoială a Comisiei privește faptul că autoritățile spaniole nu au definit capacitatea totală de producție care ar trebui închisă, până la 31 decembrie 2005 sau până la 31 decembrie 2007, ca urmare a planului de închidere, în conformitate cu articolul 4 litera (a) și cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, care reprezenta una dintre condițiile care trebuiau îndeplinite pentru a beneficia de un ajutor pentru reducerea activității. Valoarea estimată a ajutorului poate fi acordată numai în cazul în care se notifică reducerea totală a capacității.

| (81) | Cu privire la capacitatea de producție și nivelul minim de producție pentru a garanta accesul la resursele de cărbune, în scrisoarea sa către autoritățile spaniole din 30 martie 2004, Comisia consideră că justificarea nu părea să fie în conformitate cu scopul articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Planul de acces la rezervele de cărbune și ajutoarele pentru accesul la rezervele de cărbune trebuie să fie justificate de rațiuni legate de necesitatea de a menține o producție minimă de cărbune pentru a garanta accesul la rezerve. Aspectele sociale și regionale ale restructurării sectorului pot fi folosite ca justificare numai pentru planul de închidere și pentru ajutorul pentru reducerea activității. |
| --- | --- |

(81)

Cu privire la capacitatea de producție și nivelul minim de producție pentru a garanta accesul la resursele de cărbune, în scrisoarea sa către autoritățile spaniole din 30 martie 2004, Comisia consideră că justificarea nu părea să fie în conformitate cu scopul articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Planul de acces la rezervele de cărbune și ajutoarele pentru accesul la rezervele de cărbune trebuie să fie justificate de rațiuni legate de necesitatea de a menține o producție minimă de cărbune pentru a garanta accesul la rezerve. Aspectele sociale și regionale ale restructurării sectorului pot fi folosite ca justificare numai pentru planul de închidere și pentru ajutorul pentru reducerea activității.

| (82) | Autoritățile spaniole au furnizat informații privind costurile unităților de producție. Pentru fiecare întreprindere, cu excepția întreprinderii Hunosa, Spania a definit lucrările din subteran și infrastructura aferentă din fiecare întreprindere ca o singură unitate de producție subterană, și a urmat o abordare similară în ceea ce privește activitatea de suprafață. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 se bazează pe conceptul de „unitate de producție”. La 30 martie 2004, Comisia a exprimat îndoieli cu privire nivelul de detaliu al acestor informații, având în vedere condițiile stabilite la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(82)

Autoritățile spaniole au furnizat informații privind costurile unităților de producție. Pentru fiecare întreprindere, cu excepția întreprinderii Hunosa, Spania a definit lucrările din subteran și infrastructura aferentă din fiecare întreprindere ca o singură unitate de producție subterană, și a urmat o abordare similară în ceea ce privește activitatea de suprafață. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 se bazează pe conceptul de „unitate de producție”. La 30 martie 2004, Comisia a exprimat îndoieli cu privire nivelul de detaliu al acestor informații, având în vedere condițiile stabilite la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

4.4.1.   Distincție între ajutorul pentru reducerea activității și ajutorul pentru accesul la rezervele de cărbune

| (83) | Ca urmare a inițierii procedurii, autoritățile spaniole au clasificat ajutorul în funcție de faptul dacă ajutorul a fost acordat în temeiul articolului 4 sau al articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. În perioada 2003-2005, următoarele unități de producție au primit ajutor în conformitate cu articolul 4: Antracitas de Gijón S.A., Coto Minera Jove S.A., unitatea de producție subterană a ENDESA, unitatea de producție subterană a ENCASUR, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. și Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. a fost închisă în 2004, iar Promotora de Minas de Carbón S.A. a fost închisă în 2005. Alte unități de producție care au primit ajutor pentru reducerea activității sunt cele două unități de producție din cadrul întreprinderii de minerit aflate în proprietate publică Hunosa, care au fost închise, respectiv Pumarabule și Figaredo. Alte unități de producție au primit ajutor pentru accesul la rezervele de cărbune. Aceste unități de producție sunt menționate la considerentul 21. |
| --- | --- |

(83)

Ca urmare a inițierii procedurii, autoritățile spaniole au clasificat ajutorul în funcție de faptul dacă ajutorul a fost acordat în temeiul articolului 4 sau al articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. În perioada 2003-2005, următoarele unități de producție au primit ajutor în conformitate cu articolul 4: Antracitas de Gijón S.A., Coto Minera Jove S.A., unitatea de producție subterană a ENDESA, unitatea de producție subterană a ENCASUR, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. și Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. a fost închisă în 2004, iar Promotora de Minas de Carbón S.A. a fost închisă în 2005. Alte unități de producție care au primit ajutor pentru reducerea activității sunt cele două unități de producție din cadrul întreprinderii de minerit aflate în proprietate publică Hunosa, care au fost închise, respectiv Pumarabule și Figaredo. Alte unități de producție au primit ajutor pentru accesul la rezervele de cărbune. Aceste unități de producție sunt menționate la considerentul 21.

| (84) | Prin urmare, pe baza celor mai recente informații primite, Comisia ajunge la concluzia că autoritățile spaniole au împărțit în mod corect ajutorul pentru producție în ajutor pentru reducerea activității și ajutor pentru accesul la rezervele de cărbune. În plus, autoritățile spaniole au confirmat faptul că va fi îndeplinită condiția prevăzută la articolul 4 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, conform căreia unitățile de producție care beneficiază de ajutor pentru reducerea activității vor fi închise până cel târziu în 2007. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, pe baza celor mai recente informații primite, Comisia ajunge la concluzia că autoritățile spaniole au împărțit în mod corect ajutorul pentru producție în ajutor pentru reducerea activității și ajutor pentru accesul la rezervele de cărbune. În plus, autoritățile spaniole au confirmat faptul că va fi îndeplinită condiția prevăzută la articolul 4 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, conform căreia unitățile de producție care beneficiază de ajutor pentru reducerea activității vor fi închise până cel târziu în 2007.

4.4.2.   Criteriile care trebuie aplicate

| (85) | Comisia ia notă de faptul că, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru ajutorul pentru producție, autoritățile spaniole au informat Comisia cu privire la faptul că principalul criteriu pe care îl vor aplica este costul de producție per TEC. Acest criteriu este în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, deoarece acesta poate fi considerat drept o indicație clară că ajutorul va fi acordat unităților cu cele mai bune perspective economice. |
| --- | --- |

(85)

Comisia ia notă de faptul că, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru ajutorul pentru producție, autoritățile spaniole au informat Comisia cu privire la faptul că principalul criteriu pe care îl vor aplica este costul de producție per TEC. Acest criteriu este în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, deoarece acesta poate fi considerat drept o indicație clară că ajutorul va fi acordat unităților cu cele mai bune perspective economice.

| (86) | Între criteriile suplimentare aplicate de autoritățile spaniole se numără criteriul privind existența unei piețe, și anume existența unei centrale electrice în exploatare pe o rază de 100 km și solvabilitatea întreprinderii care deține unitatea de producție. În acest sens, ar putea fi necesară o proporție minimă între capitalul și totalul pasivelor întreprinderii. Acest din urmă criteriu va contribui la acordarea ajutorului pentru unitățile cu cele mai bune perspective economice. Celălalt criteriu trebuie folosite numai ca un criteriu suplimentar. Din considerente de securitate a aprovizionării cu energie și, de asemenea, din rațiuni financiare, din cauza legăturii cu costurile de transport, amplasamentul poate fi luat în considerare, dar nu trebuie să fie factorul principal avut în vedere. În ansamblu, Comisia consideră că criteriile aplicate de autoritățile spaniole sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(86)

Între criteriile suplimentare aplicate de autoritățile spaniole se numără criteriul privind existența unei piețe, și anume existența unei centrale electrice în exploatare pe o rază de 100 km și solvabilitatea întreprinderii care deține unitatea de producție. În acest sens, ar putea fi necesară o proporție minimă între capitalul și totalul pasivelor întreprinderii. Acest din urmă criteriu va contribui la acordarea ajutorului pentru unitățile cu cele mai bune perspective economice. Celălalt criteriu trebuie folosite numai ca un criteriu suplimentar. Din considerente de securitate a aprovizionării cu energie și, de asemenea, din rațiuni financiare, din cauza legăturii cu costurile de transport, amplasamentul poate fi luat în considerare, dar nu trebuie să fie factorul principal avut în vedere. În ansamblu, Comisia consideră că criteriile aplicate de autoritățile spaniole sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

| (87) | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia a verificat definiția „unității de producție” utilizată în planul de restructurare. În trecut, Spania a efectuat analiza ajutorului la nivel de întreprindere, iar exploatările de cărbune subterane fuseseră luate în calcul împreună cu activitatea de suprafață. Spania a schimbat în prezent această abordare și a verificat valoarea ajutorului per unitate de producție, astfel cum se stabilește în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Mai mult, în această privință, autoritățile spaniole au furnizat Comisiei informațiile cerute prin Decizia 2002/871/CE. Prin urmare, Comisia consideră că definiția „unității de producție” utilizate de Spania în planul său de restructurare este conformă cu regulamentul. |
| --- | --- |

(87)

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia a verificat definiția „unității de producție” utilizată în planul de restructurare. În trecut, Spania a efectuat analiza ajutorului la nivel de întreprindere, iar exploatările de cărbune subterane fuseseră luate în calcul împreună cu activitatea de suprafață. Spania a schimbat în prezent această abordare și a verificat valoarea ajutorului per unitate de producție, astfel cum se stabilește în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Mai mult, în această privință, autoritățile spaniole au furnizat Comisiei informațiile cerute prin Decizia 2002/871/CE. Prin urmare, Comisia consideră că definiția „unității de producție” utilizate de Spania în planul său de restructurare este conformă cu regulamentul.

| (88) | Comisia ia notă de faptul că planul de restructurare va conduce la o capacitate de producție de 12 milioane de tone. Având în vedere situația energetică globală din Spania, în special intenția autorităților spaniole de a reduce ponderea cărbunelui în producția de energie electrică de la 35,9 % la 15 % în 2011, reducerea capacității la 12 milioane de tone pare să fie o măsură adecvată care va contribui la atingerea obiectivului stabilit. Prin urmare, acest nivel al capacității de producție, preconizat a fi atins până la sfârșitul anului 2005, poate fi considerat ca o rezervă strategică conform Regulamentului (CE) nr. 1407/2002. Prin urmare, unitățile de producție care fac obiectul părții din planul de restructurare care vizează accesul la rezervele de cărbune sunt, probabil, eligibile pentru ajutorul pentru accesul la rezervele de cărbune, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolele 4 și 5 din regulament. |
| --- | --- |

(88)

Comisia ia notă de faptul că planul de restructurare va conduce la o capacitate de producție de 12 milioane de tone. Având în vedere situația energetică globală din Spania, în special intenția autorităților spaniole de a reduce ponderea cărbunelui în producția de energie electrică de la 35,9 % la 15 % în 2011, reducerea capacității la 12 milioane de tone pare să fie o măsură adecvată care va contribui la atingerea obiectivului stabilit. Prin urmare, acest nivel al capacității de producție, preconizat a fi atins până la sfârșitul anului 2005, poate fi considerat ca o rezervă strategică conform Regulamentului (CE) nr. 1407/2002. Prin urmare, unitățile de producție care fac obiectul părții din planul de restructurare care vizează accesul la rezervele de cărbune sunt, probabil, eligibile pentru ajutorul pentru accesul la rezervele de cărbune, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolele 4 și 5 din regulament.

| (89) | În plus, a fost îndeplinit principalul criteriu, element fundamental al regulamentului, și anume caracterul descrescător al ajutorului. Ajutorul acordat în temeiul articolelor 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 a fost redus, anual, cu 4 %. Comisia consideră că o astfel de reducere poate fi acceptată. Comisia a luat în considerare faptul că autoritățile spaniole au anunțat intenția de a continua reducerea ajutorului cu 4 % anual în anii 2006 și 2007. |
| --- | --- |

(89)

În plus, a fost îndeplinit principalul criteriu, element fundamental al regulamentului, și anume caracterul descrescător al ajutorului. Ajutorul acordat în temeiul articolelor 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 a fost redus, anual, cu 4 %. Comisia consideră că o astfel de reducere poate fi acceptată. Comisia a luat în considerare faptul că autoritățile spaniole au anunțat intenția de a continua reducerea ajutorului cu 4 % anual în anii 2006 și 2007.

| (90) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că autoritățile spaniole au clarificat suficient criteriile de eligibilitate aplicabile unităților de producție fie pentru ajutorul pentru reducerea activității, fie pentru ajutorul pentru accesul la rezervele de cărbune. Aceste criterii sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în special cu articolul 4 litera (a) și cu articolul 9 alineatul (6) litera (a). |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că autoritățile spaniole au clarificat suficient criteriile de eligibilitate aplicabile unităților de producție fie pentru ajutorul pentru reducerea activității, fie pentru ajutorul pentru accesul la rezervele de cărbune. Aceste criterii sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în special cu articolul 4 litera (a) și cu articolul 9 alineatul (6) litera (a).

| (91) | În acest sens, Comisia ar dori să reamintească autorităților spaniole că situația socială și regională nu poate fi luată în considerare la luarea unei decizii cu privire la menținerea rezervelor strategice. Condițiile sociale și regionale pot fi luate în considerare numai în cazul în care se aplică condițiile de acordare a ajutorului pentru reducerea activității și a ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare. |
| --- | --- |

(91)

În acest sens, Comisia ar dori să reamintească autorităților spaniole că situația socială și regională nu poate fi luată în considerare la luarea unei decizii cu privire la menținerea rezervelor strategice. Condițiile sociale și regionale pot fi luate în considerare numai în cazul în care se aplică condițiile de acordare a ajutorului pentru reducerea activității și a ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare.

4.4.3.   Calculul veniturilor

| (92) | Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate privind prețurile cărbunelui. În informațiile suplimentare furnizate de guvernul spaniol, s-a explicat că ajutorul de stat plătit de guvernul spaniol a reprezentat, de fapt, diferența dintre costurile de producție și prețul de vânzare mediu al cărbunelui din Spania, care a fost mai mic decât prețul mediu al cărbunelui importat din țările terțe. Aceasta se datorează în principal calității inferioare a cărbunelui din Spania și, în mai mică măsură, faptului că prețurile sunt stabilite prin contracte pe termen lung în timp ce prețul cărbunelui importat este prețul la vedere (spot) al cărbunelui într-o anumită zi. |
| --- | --- |

(92)

Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate privind prețurile cărbunelui. În informațiile suplimentare furnizate de guvernul spaniol, s-a explicat că ajutorul de stat plătit de guvernul spaniol a reprezentat, de fapt, diferența dintre costurile de producție și prețul de vânzare mediu al cărbunelui din Spania, care a fost mai mic decât prețul mediu al cărbunelui importat din țările terțe. Aceasta se datorează în principal calității inferioare a cărbunelui din Spania și, în mai mică măsură, faptului că prețurile sunt stabilite prin contracte pe termen lung în timp ce prețul cărbunelui importat este prețul la vedere (spot) al cărbunelui într-o anumită zi.

| (93) | Autoritățile spaniole au explicat că, în practică, variația dintre prețul internațional și prețul cărbunelui intern este resimțită cu o întârziere de aproximativ nouă luni. Pe de altă parte, calitatea cărbunelui pare a fi substanțial mai slabă decât cea a cărbunelui comercializat pe piața internațională. Acest lucru are drept rezultat un preț mult mai mic pentru cărbunele național. Prețul plătit diferă pentru fiecare centrală electrică, deoarece cărbunele extras la diferite unități este diferit din punct de vedere calitativ. De exemplu, valoarea calorifică a cărbunelui poate varia între 7 % și 35 % în funcție de situl de extracție. |
| --- | --- |

(93)

Autoritățile spaniole au explicat că, în practică, variația dintre prețul internațional și prețul cărbunelui intern este resimțită cu o întârziere de aproximativ nouă luni. Pe de altă parte, calitatea cărbunelui pare a fi substanțial mai slabă decât cea a cărbunelui comercializat pe piața internațională. Acest lucru are drept rezultat un preț mult mai mic pentru cărbunele național. Prețul plătit diferă pentru fiecare centrală electrică, deoarece cărbunele extras la diferite unități este diferit din punct de vedere calitativ. De exemplu, valoarea calorifică a cărbunelui poate varia între 7 % și 35 % în funcție de situl de extracție.

| (94) | În general cărbunele spaniol este de calitate inferioară, datorită conținutului ridicat de apă și de cenușă și/sau din cauza unui conținut scăzut de elemente volatile. Nu există piață la nivel mondial pentru cărbunele de calitate inferioară, deoarece toate țările producătoare de cărbune își utilizează cărbunele de calitate inferioară în apropierea siturilor miniere. Utilizarea acestor tipuri de cărbune în centralele electrice generează mai multe investiții și costuri de mentenanță pentru proprietarii centralelor electrice, deoarece nu numai că trebuie să se instaleze arzătoare speciale, care sunt mai costisitoare din punct de vedere al întreținerii și utilizării, dar eficiența acestor centrale electrice este, în același timp, mai scăzută decât eficiența centralelor care utilizează cărbune normal. |
| --- | --- |

(94)

În general cărbunele spaniol este de calitate inferioară, datorită conținutului ridicat de apă și de cenușă și/sau din cauza unui conținut scăzut de elemente volatile. Nu există piață la nivel mondial pentru cărbunele de calitate inferioară, deoarece toate țările producătoare de cărbune își utilizează cărbunele de calitate inferioară în apropierea siturilor miniere. Utilizarea acestor tipuri de cărbune în centralele electrice generează mai multe investiții și costuri de mentenanță pentru proprietarii centralelor electrice, deoarece nu numai că trebuie să se instaleze arzătoare speciale, care sunt mai costisitoare din punct de vedere al întreținerii și utilizării, dar eficiența acestor centrale electrice este, în același timp, mai scăzută decât eficiența centralelor care utilizează cărbune normal.

| (95) | Autoritățile spaniole au explicat că nu este viabil din punct de vedere economic să se amelioreze calitatea cărbunelui astfel încât să devină comparabilă cu aceea a cărbunelui importat, deoarece procesul de producție ar deveni mult mai costisitor și mai puțin competitiv. |
| --- | --- |

(95)

Autoritățile spaniole au explicat că nu este viabil din punct de vedere economic să se amelioreze calitatea cărbunelui astfel încât să devină comparabilă cu aceea a cărbunelui importat, deoarece procesul de producție ar deveni mult mai costisitor și mai puțin competitiv.

| (96) | Începând cu 1998, prețul de vânzare al cărbunelui a fost determinat prin negocieri directe între unitățile producătoare de cărbune și centralele electrice pe bază de cărbune, fără niciun fel de intervenție din partea administrației. Administrația poate interveni numai în caz de conflicte grave. Ca dovadă a prețului plătit întreprinderilor de extracție a cărbunelui, autoritățile spaniole au furnizat contractele încheiate între unele companiile de energie electrică ale căror centrale energetice sunt alimentate cu cărbune. Calculul prețului cărbunelui include o formulă legată de calitatea cărbunelui, care ia în considerare, între altele, factori cum sunt conținutul de materii volatile, de cenușă, de umiditate și de sulf, precum și valoarea calorifică. |
| --- | --- |

(96)

Începând cu 1998, prețul de vânzare al cărbunelui a fost determinat prin negocieri directe între unitățile producătoare de cărbune și centralele electrice pe bază de cărbune, fără niciun fel de intervenție din partea administrației. Administrația poate interveni numai în caz de conflicte grave. Ca dovadă a prețului plătit întreprinderilor de extracție a cărbunelui, autoritățile spaniole au furnizat contractele încheiate între unele companiile de energie electrică ale căror centrale energetice sunt alimentate cu cărbune. Calculul prețului cărbunelui include o formulă legată de calitatea cărbunelui, care ia în considerare, între altele, factori cum sunt conținutul de materii volatile, de cenușă, de umiditate și de sulf, precum și valoarea calorifică.

| (97) | Prețurile cărbunelui din Spania se bazează pe contracte pe termen lung între întreprinderile de extracție a cărbunelui și clienții acestora. Contractele aflate în prezent în vigoare sunt valabile până la 31 decembrie 2005. Prețurile se bazează pe următorii parametri:






  — | prețurile CIF (15) în dolari SUA pentru fiecare perioadă de importuri de cărbune din țările terțe către UE, exprimat în dolari americani/TEC și publicate de UE; |
| --- | --- | --- |

(97)

Prețurile cărbunelui din Spania se bazează pe contracte pe termen lung între întreprinderile de extracție a cărbunelui și clienții acestora. Contractele aflate în prezent în vigoare sunt valabile până la 31 decembrie 2005. Prețurile se bazează pe următorii parametri:

—

prețurile CIF (15) în dolari SUA pentru fiecare perioadă de importuri de cărbune din țările terțe către UE, exprimat în dolari americani/TEC și publicate de UE;

| — | rata de schimb între dolarul american și euro în aceeași perioadă pentru a transforma prețul CIF în dolari americani în echivalentul său în EUR. Cursul de schimb dolar/EUR a crescut de la 0,8955 în 2001 la 1,25 în 2005; |
| --- | --- |

—

rata de schimb între dolarul american și euro în aceeași perioadă pentru a transforma prețul CIF în dolari americani în echivalentul său în EUR. Cursul de schimb dolar/EUR a crescut de la 0,8955 în 2001 la 1,25 în 2005;

| — | pentru a determina prețul la centrala electrică, din prețul obținut în EUR se scade costul transportului între port și centrală, întrucât prețul CIF este prețul care trebuie plătit la livrarea în port; |
| --- | --- |

—

pentru a determina prețul la centrala electrică, din prețul obținut în EUR se scade costul transportului între port și centrală, întrucât prețul CIF este prețul care trebuie plătit la livrarea în port;

| — | în fine, se aplică o corecție, explicată mai jos, în funcție de calitate. |
| --- | --- |

—

în fine, se aplică o corecție, explicată mai jos, în funcție de calitate.

| (98) | Spania calculează prețurile medii ale huilei importate în Spania. Calculul acestor prețuri medii la import se bazează pe datele statistice furnizate de întreprinderile spaniole importatoare de cărbune și de întreprinderile exportatoare din țări terțe. |
| --- | --- |

(98)

Spania calculează prețurile medii ale huilei importate în Spania. Calculul acestor prețuri medii la import se bazează pe datele statistice furnizate de întreprinderile spaniole importatoare de cărbune și de întreprinderile exportatoare din țări terțe.

| (99) | Pentru ca acest sistem să funcționeze corespunzător, este esențial ca prețurile calculate pentru huilă să reflecte în mod fidel prețul cărbunelui pe piața mondială. Pentru a verifica acest lucru, Comisia a comparat acest preț cu prețurile stabilite de MCIS Steam Coal Marker Prices, care reprezintă referința pentru prețul cărbunelui pe piața la vedere. |
| --- | --- |

(99)

Pentru ca acest sistem să funcționeze corespunzător, este esențial ca prețurile calculate pentru huilă să reflecte în mod fidel prețul cărbunelui pe piața mondială. Pentru a verifica acest lucru, Comisia a comparat acest preț cu prețurile stabilite de MCIS Steam Coal Marker Prices, care reprezintă referința pentru prețul cărbunelui pe piața la vedere.

| (100) | Autoritățile spaniole au explicat diferențele dintre prețul de referință MCIS Steam Coal Marker Prices și prețul mediu astfel cum este calculat de către acestea, subliniind că primul se bazează exclusiv pe contractele încheiate într-o zi dată pe piața la vedere, în vreme ce prețul calculat de autorități se bazează pe toate contractele care sunt în vigoare într-o zi dată, inclusiv contractele pe termen lung. Ca urmare, prețul spaniol tinde să fie mai scăzut decât prețul pe piața la vedere în perioadele de creștere a prețurilor pe piața la vedere și mai ridicat decât prețurile de pe piața la vedere în perioadele de scădere a acestora. Media pe termen lung a celor doi indici este aproximativ egală: pentru anii 1996-2004, media prețului de referință MCIS Steam Coal Marker Price a fost 43,3 EUR/TEC. Comisia consideră, prin urmare, că modul în care s-a calculat prețului huilei reflectă în mod fidel prețul cărbunelui industrial pe piața mondială. |
| --- | --- |

(100)

Autoritățile spaniole au explicat diferențele dintre prețul de referință MCIS Steam Coal Marker Prices și prețul mediu astfel cum este calculat de către acestea, subliniind că primul se bazează exclusiv pe contractele încheiate într-o zi dată pe piața la vedere, în vreme ce prețul calculat de autorități se bazează pe toate contractele care sunt în vigoare într-o zi dată, inclusiv contractele pe termen lung. Ca urmare, prețul spaniol tinde să fie mai scăzut decât prețul pe piața la vedere în perioadele de creștere a prețurilor pe piața la vedere și mai ridicat decât prețurile de pe piața la vedere în perioadele de scădere a acestora. Media pe termen lung a celor doi indici este aproximativ egală: pentru anii 1996-2004, media prețului de referință MCIS Steam Coal Marker Price a fost 43,3 EUR/TEC. Comisia consideră, prin urmare, că modul în care s-a calculat prețului huilei reflectă în mod fidel prețul cărbunelui industrial pe piața mondială.

| (101) | Pe baza parametrilor menționați mai sus, în 2001, prețul mediu a fost de 45,85 EUR și previziunea pentru 2005 a fost de 36 EUR. Veniturile au fost excepțional de ridicate în 2001, în principal datorită contabilizării brute a unor venituri excepționale și atipice pentru anul respectiv. În consecință, reducerea cu 20 % a costurilor de producție nu a condus la o reducere a valorii totale a ajutorului pentru producție acordat pentru perioada 2003-2005. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza parametrilor menționați mai sus, în 2001, prețul mediu a fost de 45,85 EUR și previziunea pentru 2005 a fost de 36 EUR. Veniturile au fost excepțional de ridicate în 2001, în principal datorită contabilizării brute a unor venituri excepționale și atipice pentru anul respectiv. În consecință, reducerea cu 20 % a costurilor de producție nu a condus la o reducere a valorii totale a ajutorului pentru producție acordat pentru perioada 2003-2005.

| (102) | Ajutorul total se stabilește după prezentarea de către fiecare unitate de producție a raportului său de audit, care conține cifrele privind costurile de producție și veniturile. În cazul în care, la sfârșitul unui an de producție de cărbune, diferența dintre costurile de producție și venituri a fost mai scăzută decât se prevăzuse, valoarea totală a ajutorului se reduce, iar ajutoarele plătite necuvenit se rambursează. |
| --- | --- |

(102)

Ajutorul total se stabilește după prezentarea de către fiecare unitate de producție a raportului său de audit, care conține cifrele privind costurile de producție și veniturile. În cazul în care, la sfârșitul unui an de producție de cărbune, diferența dintre costurile de producție și venituri a fost mai scăzută decât se prevăzuse, valoarea totală a ajutorului se reduce, iar ajutoarele plătite necuvenit se rambursează.

| (103) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că Spania a explicat în detaliu modul în care au fost calculate veniturile întreprinderilor de extracție a cărbunelui. Informațiile furnizate au convins Comisia că, la calcularea veniturilor, s-au utilizat prețurile corecte ale cărbunelui. Pe baza informațiilor furnizate, în special a contractelor dintre centralele electrice și întreprinderile de extracție a cărbunelui, Comisia a ajuns la concluzia că au fost respectate dispozițiile articolului 4 literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în sensul că ajutorul pentru producție nu a depășit diferența dintre costurile de producție și venituri pentru anii respectivi, iar ajutorul nu va avea drept efect ca prețurile cărbunelui comunitar livrat să fie inferioare celor ale cărbunelui de o calitate similară provenind din țări terțe. Comisia va monitoriza îndeaproape situația pentru a se asigura că, în contractele noi care urmează să fie negociate între centralele electrice și întreprinderile miniere de la 1 ianuarie 2006, va fi luat în calcul în mod corespunzător nivelul actual ridicat al prețurilor pe piața mondială a cărbunelui. În cele din urmă, Comisia observă că au fost respectate, de asemenea, condițiile prevăzute la articolul 4 literele (d) și (e). |
| --- | --- |

(103)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că Spania a explicat în detaliu modul în care au fost calculate veniturile întreprinderilor de extracție a cărbunelui. Informațiile furnizate au convins Comisia că, la calcularea veniturilor, s-au utilizat prețurile corecte ale cărbunelui. Pe baza informațiilor furnizate, în special a contractelor dintre centralele electrice și întreprinderile de extracție a cărbunelui, Comisia a ajuns la concluzia că au fost respectate dispozițiile articolului 4 literele (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în sensul că ajutorul pentru producție nu a depășit diferența dintre costurile de producție și venituri pentru anii respectivi, iar ajutorul nu va avea drept efect ca prețurile cărbunelui comunitar livrat să fie inferioare celor ale cărbunelui de o calitate similară provenind din țări terțe. Comisia va monitoriza îndeaproape situația pentru a se asigura că, în contractele noi care urmează să fie negociate între centralele electrice și întreprinderile miniere de la 1 ianuarie 2006, va fi luat în calcul în mod corespunzător nivelul actual ridicat al prețurilor pe piața mondială a cărbunelui. În cele din urmă, Comisia observă că au fost respectate, de asemenea, condițiile prevăzute la articolul 4 literele (d) și (e).

4.5.   Ajutor pentru acoperirea costurilor excepționale [articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002]

| (104) | În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a considerat că autoritățile spaniole nu au clarificat criteriile care trebuie luate în considerare atunci când se acordă ajutor în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru acoperirea costurilor excepționale care nu sunt legate de producția curentă (pasive preluate). Prin scrisoarea din 3 octombrie 2003, Spania a notificat Comisiei că aceste ajutoare urmau să fie acordate exclusiv unităților de producție prevăzute a fi închise în perioada 2003-2005 și că valoarea ajutorului nu avea să depășească costurile. Cu toate acestea, Ordinul ministrului ECO/2731/2003 din 24 septembrie 2003 nu conținea în mod explicit aceste condiții. Ordinul menționat mai sus nu conținea garanții suficiente pentru a se asigura că ajutorul pentru acoperirea costurilor de închidere ale unităților de producție nu avea să depășească costurile respective și că unitățile de producție în cauză urmau să fie închise înainte de 31 decembrie 2005. Comisia a considerat că criteriile stabilite de autoritățile spaniole pentru calculul ajutorului pentru acoperirea costurilor de închidere a unităților de producție, pe baza reducerii furnizării de cărbune prevăzute în contractele cu centralele electrice și a ajutorului în valoare de 13 EUR pentru fiecare gigacalorie redusă, nu au reprezentat o garanție suficientă pentru respectarea condițiilor prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Comisia a remarcat, de asemenea, că valoarea ajutorului stabilit pe baza acestui articol pare să fie foarte ridicată și se pune problema dacă nu cumva ajutorul propus nu era prea ridicat în raport cu intensitatea procesului de restructurare. |
| --- | --- |

(104)

În scrisoarea sa din 30 martie 2004, Comisia a considerat că autoritățile spaniole nu au clarificat criteriile care trebuie luate în considerare atunci când se acordă ajutor în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru acoperirea costurilor excepționale care nu sunt legate de producția curentă (pasive preluate). Prin scrisoarea din 3 octombrie 2003, Spania a notificat Comisiei că aceste ajutoare urmau să fie acordate exclusiv unităților de producție prevăzute a fi închise în perioada 2003-2005 și că valoarea ajutorului nu avea să depășească costurile. Cu toate acestea, Ordinul ministrului ECO/2731/2003 din 24 septembrie 2003 nu conținea în mod explicit aceste condiții. Ordinul menționat mai sus nu conținea garanții suficiente pentru a se asigura că ajutorul pentru acoperirea costurilor de închidere ale unităților de producție nu avea să depășească costurile respective și că unitățile de producție în cauză urmau să fie închise înainte de 31 decembrie 2005. Comisia a considerat că criteriile stabilite de autoritățile spaniole pentru calculul ajutorului pentru acoperirea costurilor de închidere a unităților de producție, pe baza reducerii furnizării de cărbune prevăzute în contractele cu centralele electrice și a ajutorului în valoare de 13 EUR pentru fiecare gigacalorie redusă, nu au reprezentat o garanție suficientă pentru respectarea condițiilor prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Comisia a remarcat, de asemenea, că valoarea ajutorului stabilit pe baza acestui articol pare să fie foarte ridicată și se pune problema dacă nu cumva ajutorul propus nu era prea ridicat în raport cu intensitatea procesului de restructurare.

| (105) | Pe baza informațiilor nou primite, Comisia ia act de faptul că Ordinul ministrului ECO/2731/2003 a fost modificat în sensul armonizării cu cerințele prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. În prezent, ordinul se aplică numai unităților de producție care se închid înainte de 31 decembrie 2005. În privința compensației de 13 EUR/gigacalorie pentru contractele de cărbune reziliate ca urmare a închiderii unităților de producție, ordinul preciza că suma respectivă reprezenta o valoare maximă și că urmau să se plătească numai costurile de închidere reale justificate în mod corespunzător. În această privință, autoritățile spaniole au declarat că în 2004 au acordat un ajutor mai mic. În privința anului 2004, ajutorul acordat efectiv pentru acoperirea costurilor excepționale s-a ridicat la 518 986 EUR în loc de 555 227 EUR cât fusese preconizat. |
| --- | --- |

(105)

Pe baza informațiilor nou primite, Comisia ia act de faptul că Ordinul ministrului ECO/2731/2003 a fost modificat în sensul armonizării cu cerințele prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. În prezent, ordinul se aplică numai unităților de producție care se închid înainte de 31 decembrie 2005. În privința compensației de 13 EUR/gigacalorie pentru contractele de cărbune reziliate ca urmare a închiderii unităților de producție, ordinul preciza că suma respectivă reprezenta o valoare maximă și că urmau să se plătească numai costurile de închidere reale justificate în mod corespunzător. În această privință, autoritățile spaniole au declarat că în 2004 au acordat un ajutor mai mic. În privința anului 2004, ajutorul acordat efectiv pentru acoperirea costurilor excepționale s-a ridicat la 518 986 EUR în loc de 555 227 EUR cât fusese preconizat.

| (106) | Comisia consideră că Spania a oferit o explicație suficientă cu privire la costurile excepționale legate de procesul de restructurare care trebuiau acoperite. Spania a specificat sumele care trebuie acordate pentru fiecare categorie, astfel cum se menționează în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Prin urmare, Comisia a fost în măsură să verifice că sumele, care sunt în principal legate de schemele de pensionare anticipată, nu au depășit costurile și că ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale de restructurare poate fi aprobat. Privite pe fondul reducerii forței de muncă, al închiderii capacității de minerit și al caracterului descrescător al ajutorului pentru producție acordat, informațiile furnizate de autoritățile spaniole au convins Comisia că costurile care trebuie acoperite nu sunt prea mari în raport cu intensitatea procesului de restructurare. În următorul capitol, se va face o evaluare separată a ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale generate de procesul de restructurare acordat întreprinderii de stat Hunosa. |
| --- | --- |

(106)

Comisia consideră că Spania a oferit o explicație suficientă cu privire la costurile excepționale legate de procesul de restructurare care trebuiau acoperite. Spania a specificat sumele care trebuie acordate pentru fiecare categorie, astfel cum se menționează în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Prin urmare, Comisia a fost în măsură să verifice că sumele, care sunt în principal legate de schemele de pensionare anticipată, nu au depășit costurile și că ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale de restructurare poate fi aprobat. Privite pe fondul reducerii forței de muncă, al închiderii capacității de minerit și al caracterului descrescător al ajutorului pentru producție acordat, informațiile furnizate de autoritățile spaniole au convins Comisia că costurile care trebuie acoperite nu sunt prea mari în raport cu intensitatea procesului de restructurare. În următorul capitol, se va face o evaluare separată a ajutorului pentru acoperirea costurilor excepționale generate de procesul de restructurare acordat întreprinderii de stat Hunosa.

4.6.   Planul privind întreprinderea Hunosa

| (107) | În privința Hunosa, Comisia a subliniat, în scrisoarea din 30 martie 2004, că această întreprindere a făcut parte din planul de închidere bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO. Cu toate acestea, din motive sociale și regionale, închiderea urmează să aibă loc după 2002. Costurile de producție ale acestei întreprinderi sunt foarte ridicate în comparație cu cele ale altor întreprinderi de extracție a cărbunelui din Comunitate. Comisia a considerat că reducerea forței de muncă și a producției au fost sub media europeană. Planul prevede închiderea a două dintre cele nouă unități de producție. În scrisoarea sa din 3 octombrie 2003, Spania a anunțat o nouă reducere de 20 % a costurilor de producție, ceea ce a condus la o reducere de 25 % a ajutorului în 2005. Reducerea costurilor de producție anunțată de autoritățile spaniole în scrisoarea sa din 3 octombrie 2003 urma să conducă, în 2005, la o reducere suplimentară de 179 460 750 EUR a ajutorului acordat Hunosa. |
| --- | --- |

(107)

În privința Hunosa, Comisia a subliniat, în scrisoarea din 30 martie 2004, că această întreprindere a făcut parte din planul de închidere bazat pe Decizia nr. 3632/93/CECO. Cu toate acestea, din motive sociale și regionale, închiderea urmează să aibă loc după 2002. Costurile de producție ale acestei întreprinderi sunt foarte ridicate în comparație cu cele ale altor întreprinderi de extracție a cărbunelui din Comunitate. Comisia a considerat că reducerea forței de muncă și a producției au fost sub media europeană. Planul prevede închiderea a două dintre cele nouă unități de producție. În scrisoarea sa din 3 octombrie 2003, Spania a anunțat o nouă reducere de 20 % a costurilor de producție, ceea ce a condus la o reducere de 25 % a ajutorului în 2005. Reducerea costurilor de producție anunțată de autoritățile spaniole în scrisoarea sa din 3 octombrie 2003 urma să conducă, în 2005, la o reducere suplimentară de 179 460 750 EUR a ajutorului acordat Hunosa.

| (108) | Prin scrisoarea din 30 martie 2004, Comisia a considerat că propunerea de a se rezerva 30 % din consumul de cărbune (echivalentul a aproximativ 100 de zile de consum) pentru centralele electrice din regiune putea fi considerată, în privința Hunosa, ca fiind incompatibilă cu piața comună. |
| --- | --- |

(108)

Prin scrisoarea din 30 martie 2004, Comisia a considerat că propunerea de a se rezerva 30 % din consumul de cărbune (echivalentul a aproximativ 100 de zile de consum) pentru centralele electrice din regiune putea fi considerată, în privința Hunosa, ca fiind incompatibilă cu piața comună.

4.6.1.   Procesul de restructurare a Hunosa

| (109) | Autoritățile spaniole și-au confirmat intenția de a continua procesul de restructurare a Hunosa, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în vederea reducerii semnificative a valorii ajutoarelor, a capacităților de producție și a forței de muncă, după cum li s-a cerut. Aceste măsuri de restructurare trebuie să fie evaluate în contextul importanței Hunosa din punct de vedere social și regional în cadrul comunității autonome Asturias. |
| --- | --- |

(109)

Autoritățile spaniole și-au confirmat intenția de a continua procesul de restructurare a Hunosa, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în vederea reducerii semnificative a valorii ajutoarelor, a capacităților de producție și a forței de muncă, după cum li s-a cerut. Aceste măsuri de restructurare trebuie să fie evaluate în contextul importanței Hunosa din punct de vedere social și regional în cadrul comunității autonome Asturias.

| (110) | Autoritățile spaniole au furnizat Comisiei informații detaliate privind procesul de restructurare a Hunosa, precum și privind cheltuielile și veniturile, previziunile și valoarea ajutorului care urmează a fi acordat. |
| --- | --- |

(110)

Autoritățile spaniole au furnizat Comisiei informații detaliate privind procesul de restructurare a Hunosa, precum și privind cheltuielile și veniturile, previziunile și valoarea ajutorului care urmează a fi acordat.

| (111) | Planul conține următoarele elemente:






  — | reducerea forței de muncă cu 33,6 %; |
| --- | --- | --- |

(111)

Planul conține următoarele elemente:

—

reducerea forței de muncă cu 33,6 %;

| — | reducerea capacității de producție cu 25 % și închiderea a două unități de producție, Pumarabule și Figaredo (o reducere de 700 000 de tone); |
| --- | --- |

—

reducerea capacității de producție cu 25 % și închiderea a două unități de producție, Pumarabule și Figaredo (o reducere de 700 000 de tone);

| — | închiderea unei instalații de spălare; |
| --- | --- |

—

închiderea unei instalații de spălare;

| — | creșterea productivității cu 21,4 %; |
| --- | --- |

—

creșterea productivității cu 21,4 %;

| — | reducerea producției cu 26,1 %; |
| --- | --- |

—

reducerea producției cu 26,1 %;

| — | reducerea costurilor de producție cu 20 %; |
| --- | --- |

—

reducerea costurilor de producție cu 20 %;

| — | reducerea ajutorului total cu 25 % în perioada 2003-2005, prin comparație cu o reducere de 12 % în cei patru ani anteriori. |
| --- | --- |

—

reducerea ajutorului total cu 25 % în perioada 2003-2005, prin comparație cu o reducere de 12 % în cei patru ani anteriori.

| (112) | Începând cu 1986, data aderării Spaniei la Comunitate, datele privind procesul de restructurare sunt următoarele:






  — | reducerea cu 71,9 % a numărului de angajați din întreprinderile Hunosa și Minas de Figaredo, de la 21 911 de lucrători în 1986 la 6 151 de lucrători în 2001; |
| --- | --- | --- |

(112)

Începând cu 1986, data aderării Spaniei la Comunitate, datele privind procesul de restructurare sunt următoarele:

—

reducerea cu 71,9 % a numărului de angajați din întreprinderile Hunosa și Minas de Figaredo, de la 21 911 de lucrători în 1986 la 6 151 de lucrători în 2001;

| — | reducerea cu 47,3 % a capacității de producție a minelor subterane; |
| --- | --- |

—

reducerea cu 47,3 % a capacității de producție a minelor subterane;

| — | reducerea cu 53,3 % a producției; |
| --- | --- |

—

reducerea cu 53,3 % a producției;

| — | reducerea cu 40 % din cuantumul total al ajutorului pentru producție începând din 1992 în valoare curentă și 56 % în valoare constantă. |
| --- | --- |

—

reducerea cu 40 % din cuantumul total al ajutorului pentru producție începând din 1992 în valoare curentă și 56 % în valoare constantă.

| (113) | În perioada 1998-2004, ajutorul pentru Hunosa a fost redus cu 32 % (valoarea ajustată), care este mai mare decât media din sectorul minier spaniol, în care reducerea globală a fost de 25,7 %. Începând din 1992, valoarea totală a ajutorului pentru Hunosa a fost redusă cu 54 % în valoarea ajustată și cu 69 % în valoare constantă. |
| --- | --- |

(113)

În perioada 1998-2004, ajutorul pentru Hunosa a fost redus cu 32 % (valoarea ajustată), care este mai mare decât media din sectorul minier spaniol, în care reducerea globală a fost de 25,7 %. Începând din 1992, valoarea totală a ajutorului pentru Hunosa a fost redusă cu 54 % în valoarea ajustată și cu 69 % în valoare constantă.

| (114) | Mai mult, rezultă că autoritățile spaniole au continuat procesul de restructurare a Hunosa, depășind obiectivele stabilite în planul de restructurare pentru 2003-2005. În 2003, ajutorul pentru producție acordat efectiv a fost de 264 480 000 EUR, în timp ce previziunea era de 271 593 000 EUR, ceea ce reprezintă o reducere suplimentară de 2,6 %. Ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale legate de restructurare s-a ridicat la 240 689 000 EUR, în timp ce previziunea era de 302 557 000 EUR, ceea ce reprezintă o reducere de 20,4 %. |
| --- | --- |

(114)

Mai mult, rezultă că autoritățile spaniole au continuat procesul de restructurare a Hunosa, depășind obiectivele stabilite în planul de restructurare pentru 2003-2005. În 2003, ajutorul pentru producție acordat efectiv a fost de 264 480 000 EUR, în timp ce previziunea era de 271 593 000 EUR, ceea ce reprezintă o reducere suplimentară de 2,6 %. Ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale legate de restructurare s-a ridicat la 240 689 000 EUR, în timp ce previziunea era de 302 557 000 EUR, ceea ce reprezintă o reducere de 20,4 %.

| (115) | În privința anului 2004, producția a scăzut la 1 070 000 milioane de tone, ceea ce reprezintă o reducere suplimentară de 20 % față de plan. Până la sfârșitul anului 2004, numărul de lucrători a scăzut la 4 137. Valoarea totală a ajutoarelor pentru producție acordate efectiv în 2004 a fost de 254 682 EUR, în loc de ajutorul preconizat de 247 483 EUR, reprezentând o reducere suplimentară de 2,8 %. |
| --- | --- |

(115)

În privința anului 2004, producția a scăzut la 1 070 000 milioane de tone, ceea ce reprezintă o reducere suplimentară de 20 % față de plan. Până la sfârșitul anului 2004, numărul de lucrători a scăzut la 4 137. Valoarea totală a ajutoarelor pentru producție acordate efectiv în 2004 a fost de 254 682 EUR, în loc de ajutorul preconizat de 247 483 EUR, reprezentând o reducere suplimentară de 2,8 %.

| (116) | La sfârșitul lui 2005, se așteaptă ca forța de muncă să ajungă la 3 500 de lucrători. Aceasta reprezintă o reducere de 14 % peste plan. |
| --- | --- |

(116)

La sfârșitul lui 2005, se așteaptă ca forța de muncă să ajungă la 3 500 de lucrători. Aceasta reprezintă o reducere de 14 % peste plan.

| (117) | Faptul că costurile de producție pentru Hunosa sunt atât de ridicate se datorează, în principal, caracteristicilor fizice a minelor. Densitatea cărbunelui este foarte scăzută, astfel că trebuie acoperită o zonă mare de extracție, ceea ce necesită un nivel ridicat de infrastructură. Din cauza densității scăzute, care este, în același timp, și neregulată, mecanizarea este dificilă. În plus, procesul de restructurare, în special reducerea semnificativă a forței de muncă și numărul mare de lucrători care se pensionează anticipat, nu contribuie la optimizarea costurilor de producție. Cu toate acestea, Hunosa a realizat o reducere a costurilor de producție prin îmbunătățirea gestionării și prin concentrarea producției în unitățile unde mecanizarea și extracția prin mijloace tehnice erau mai ușoare și mai puțin costisitoare. Datorită utilizării altor instrumente, a mecanizării și a informatizării aflate în curs, precum și a modernizării instalațiilor și proceselor de producție, s-a reușit îmbunătățirea productivității. Această abordare va conduce la o reducere suplimentară a costurilor de producție în viitor. |
| --- | --- |

(117)

Faptul că costurile de producție pentru Hunosa sunt atât de ridicate se datorează, în principal, caracteristicilor fizice a minelor. Densitatea cărbunelui este foarte scăzută, astfel că trebuie acoperită o zonă mare de extracție, ceea ce necesită un nivel ridicat de infrastructură. Din cauza densității scăzute, care este, în același timp, și neregulată, mecanizarea este dificilă. În plus, procesul de restructurare, în special reducerea semnificativă a forței de muncă și numărul mare de lucrători care se pensionează anticipat, nu contribuie la optimizarea costurilor de producție. Cu toate acestea, Hunosa a realizat o reducere a costurilor de producție prin îmbunătățirea gestionării și prin concentrarea producției în unitățile unde mecanizarea și extracția prin mijloace tehnice erau mai ușoare și mai puțin costisitoare. Datorită utilizării altor instrumente, a mecanizării și a informatizării aflate în curs, precum și a modernizării instalațiilor și proceselor de producție, s-a reușit îmbunătățirea productivității. Această abordare va conduce la o reducere suplimentară a costurilor de producție în viitor.

| (118) | Cu toate acestea, Comisia constată că reducerea cu 20 % a costurilor de producție pe parcursul perioadei 2001-2005 nu a dus la o reducere de 20 % a ajutoarelor pentru producție. Conform autorităților spaniole, acest lucru se datorează diferențelor de venituri dintre 2001 și 2005. În 2001, venitul mediu a fost mult mai ridicat decât venitul mediu din 2005, care a fost de 37 EUR/TEC. |
| --- | --- |

(118)

Cu toate acestea, Comisia constată că reducerea cu 20 % a costurilor de producție pe parcursul perioadei 2001-2005 nu a dus la o reducere de 20 % a ajutoarelor pentru producție. Conform autorităților spaniole, acest lucru se datorează diferențelor de venituri dintre 2001 și 2005. În 2001, venitul mediu a fost mult mai ridicat decât venitul mediu din 2005, care a fost de 37 EUR/TEC.

| (119) | Autoritățile spaniole au furnizat explicații detaliate cu privire la aceste venituri ale Hunosa. Prețul se stabilește în contracte pe termen lung, în mare măsură negociate liber între Hunosa și clienții săi, pe o piață liberalizată. |
| --- | --- |

(119)

Autoritățile spaniole au furnizat explicații detaliate cu privire la aceste venituri ale Hunosa. Prețul se stabilește în contracte pe termen lung, în mare măsură negociate liber între Hunosa și clienții săi, pe o piață liberalizată.

| (120) | Pe baza informațiilor nou-primite, Comisia consideră că aparenta contradicție dintre eforturile semnificative depuse în vederea reducerii costurilor și reducerea, mai puțin semnificativă, a ajutorului pentru producție rezultă practic din variația veniturilor ca urmare a prețurilor internaționale pentru cărbunele de import și a ratei de schimb dolar/euro. După cum s-a explicat în capitolul 4.4.3 privind calculul veniturilor, veniturile pentru perioada 2003-2005 au fost mai scăzute decât în 2001. Pe baza informațiilor oferite în acest sens de către autoritățile spaniole, în special privind contractele dintre Hunosa și cele cinci centralele electrice alimentate cu cărbune produs de Hunosa, Comisia a fost în măsură să verifice că la calcularea veniturilor Hunosa s-au folosit cifrele corecte. |
| --- | --- |

(120)

Pe baza informațiilor nou-primite, Comisia consideră că aparenta contradicție dintre eforturile semnificative depuse în vederea reducerii costurilor și reducerea, mai puțin semnificativă, a ajutorului pentru producție rezultă practic din variația veniturilor ca urmare a prețurilor internaționale pentru cărbunele de import și a ratei de schimb dolar/euro. După cum s-a explicat în capitolul 4.4.3 privind calculul veniturilor, veniturile pentru perioada 2003-2005 au fost mai scăzute decât în 2001. Pe baza informațiilor oferite în acest sens de către autoritățile spaniole, în special privind contractele dintre Hunosa și cele cinci centralele electrice alimentate cu cărbune produs de Hunosa, Comisia a fost în măsură să verifice că la calcularea veniturilor Hunosa s-au folosit cifrele corecte.

4.6.2.   Ajutor pentru reducerea activității Hunosa

| (121) | Ajutorul acordat în trecut pentru reducerea activității se referă la unitățile de producție din Hunosa care au fost închise. În această privință, Comisia consideră că, și în privința Hunosa, deciziile anterioare ale Comisiei au fost respectate. |
| --- | --- |

(121)

Ajutorul acordat în trecut pentru reducerea activității se referă la unitățile de producție din Hunosa care au fost închise. În această privință, Comisia consideră că, și în privința Hunosa, deciziile anterioare ale Comisiei au fost respectate.

4.6.3.   Ajutor pentru Hunosa pentru accesul la rezervele de cărbune

| (122) | Planul privind Hunosa prevede închiderea minelor Pumarabule și Figaredo, ceea ce înseamnă o reducere ireversibilă a capacității cu 700 000 de tone. Comisia înțelege că celelalte planuri de producție pot fi considerate a face parte din planul de acces la rezervele de cărbune. Cu toate acestea, autoritățile spaniole au indicat că în acest sens ar putea interveni modificări în perioada de după 2005. Comisia poate accepta acest punct de vedere, deoarece aceasta lasă o marjă pentru o nouă reducere a cuantumului total al ajutorului acordat în anii de după 2005. |
| --- | --- |

(122)

Planul privind Hunosa prevede închiderea minelor Pumarabule și Figaredo, ceea ce înseamnă o reducere ireversibilă a capacității cu 700 000 de tone. Comisia înțelege că celelalte planuri de producție pot fi considerate a face parte din planul de acces la rezervele de cărbune. Cu toate acestea, autoritățile spaniole au indicat că în acest sens ar putea interveni modificări în perioada de după 2005. Comisia poate accepta acest punct de vedere, deoarece aceasta lasă o marjă pentru o nouă reducere a cuantumului total al ajutorului acordat în anii de după 2005.

| (123) | Pentru a explica de ce producția Hunosa face parte din planul de acces la rezervele de cărbune, autoritățile spaniole se referă la accesibilitatea rezervelor din punct de vedere tehnic, la cererea centralelor electrice situate în apropiere, la calitatea cărbunelui și la nevoile centralelor electrice echipate cu instalații tehnice adecvate pentru calitatea cărbune produs la Hunosa. Comisia constată că Spania a renunțat la criteriul privind aprovizionarea pentru 100 de zile a celei mai apropiate centrale electrice. Potrivit explicațiilor furnizate de autoritățile spaniole, acesta a fost doar un exemplu și nu a fost niciodată menit să constituie un criteriu. Cu toate acestea, faptul că este un exemplu nu afectează cu nimic faptul că autoritățile spaniole au luat decizia ca rezervele Hunosa să acopere un anumit procent din cererea centralelor electrice situate în aceeași zonă. Având în vedere flexibilitatea acestui criteriu, Comisia notează că se poate conta pe faptul că autoritățile spaniole nu vor încălca libera circulație a mărfurilor. |
| --- | --- |

(123)

Pentru a explica de ce producția Hunosa face parte din planul de acces la rezervele de cărbune, autoritățile spaniole se referă la accesibilitatea rezervelor din punct de vedere tehnic, la cererea centralelor electrice situate în apropiere, la calitatea cărbunelui și la nevoile centralelor electrice echipate cu instalații tehnice adecvate pentru calitatea cărbune produs la Hunosa. Comisia constată că Spania a renunțat la criteriul privind aprovizionarea pentru 100 de zile a celei mai apropiate centrale electrice. Potrivit explicațiilor furnizate de autoritățile spaniole, acesta a fost doar un exemplu și nu a fost niciodată menit să constituie un criteriu. Cu toate acestea, faptul că este un exemplu nu afectează cu nimic faptul că autoritățile spaniole au luat decizia ca rezervele Hunosa să acopere un anumit procent din cererea centralelor electrice situate în aceeași zonă. Având în vedere flexibilitatea acestui criteriu, Comisia notează că se poate conta pe faptul că autoritățile spaniole nu vor încălca libera circulație a mărfurilor.

| (124) | Pe baza argumentației autorităților spaniole, Comisia consideră că producția de aproximativ 1 milion de tone din 2005 poate fi considerată ca făcând parte din rezerva strategică de producție de cărbune pe care doresc să o mențină autoritățile spaniole. Comisia este de acord cu analiza autorităților spaniole că planul privind Hunosa pentru perioada 2003-2005 reprezintă un mijloc provizoriu, dar indispensabil, care va permite stabilirea, într-o etapă ulterioară, a unităților de producție care vor fi incluse în noul plan pentru perioada 2006-2010 privind accesul la rezervele de cărbune. Având în vedere reducerea considerabilă atât în ceea ce privește producția, cât și în ceea ce privește valoarea ajutorului, planul este în conformitate cu condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și constituie o bază utilă pentru continuarea procesului de restructurare. Având în vedere că rezervele Hunosa sunt necesare pentru atingerea unei producții totale de cărbune de 12 milioane de tone în 2005, Comisia poate accepta că rezervele din Hunosa vor face parte, în perioada 2003-2005, din planul de acces la rezervele de cărbune. Cu toate acestea, Comisia reamintește autorităților spaniole că planul de acces la rezervele de cărbune, în special rolul Hunosa în acest plan, având în vedere costurile de producție ridicate ale acesteia, va trebui revizuit pentru perioada 2006-2010. Producția Hunosa și eventualele subvenții vor trebui reduse substanțial în această perioadă. |
| --- | --- |

(124)

Pe baza argumentației autorităților spaniole, Comisia consideră că producția de aproximativ 1 milion de tone din 2005 poate fi considerată ca făcând parte din rezerva strategică de producție de cărbune pe care doresc să o mențină autoritățile spaniole. Comisia este de acord cu analiza autorităților spaniole că planul privind Hunosa pentru perioada 2003-2005 reprezintă un mijloc provizoriu, dar indispensabil, care va permite stabilirea, într-o etapă ulterioară, a unităților de producție care vor fi incluse în noul plan pentru perioada 2006-2010 privind accesul la rezervele de cărbune. Având în vedere reducerea considerabilă atât în ceea ce privește producția, cât și în ceea ce privește valoarea ajutorului, planul este în conformitate cu condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și constituie o bază utilă pentru continuarea procesului de restructurare. Având în vedere că rezervele Hunosa sunt necesare pentru atingerea unei producții totale de cărbune de 12 milioane de tone în 2005, Comisia poate accepta că rezervele din Hunosa vor face parte, în perioada 2003-2005, din planul de acces la rezervele de cărbune. Cu toate acestea, Comisia reamintește autorităților spaniole că planul de acces la rezervele de cărbune, în special rolul Hunosa în acest plan, având în vedere costurile de producție ridicate ale acesteia, va trebui revizuit pentru perioada 2006-2010. Producția Hunosa și eventualele subvenții vor trebui reduse substanțial în această perioadă.

4.6.4.   Ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare la Hunosa

| (125) | Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate în legătură cu ajutorul acordat pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare, menționate la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, și au defalcat costurile în costuri tehnice și costuri sociale, astfel cum sunt prezentate în tabelul de mai jos.








  Mii EUR |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Lucrări de securizare, costuri legate de reabilitarea fostelor exploatări miniere ale cărbunelui | 11 684 | 11 984 | 13 766 |
| Amortizarea intrinsecă excepțională | 9 514 | 10 902 | 22 905 |
| Total costuri tehnice | 21 198 | 22 886 | 36 638 |
| Costurile cu pensionarea anticipată | 277 969 | 273 019 | 247 300 |
| Indemnizații | 3 005 | 2 705 | 2 404 |
| Furnizarea de cărbune | 385 | 373 | 361 |
| Total costuri sociale | 281 359 | 276 097 | 250 065 |
| Total | 302 557 | 298 983 | 286 203 |

(125)

Autoritățile spaniole au furnizat informații detaliate în legătură cu ajutorul acordat pentru acoperirea costurilor excepționale ale procesului de restructurare, menționate la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, și au defalcat costurile în costuri tehnice și costuri sociale, astfel cum sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Mii EUR

2003

2004

2005

Lucrări de securizare, costuri legate de reabilitarea fostelor exploatări miniere ale cărbunelui

11 684

11 984

13 766

Amortizarea intrinsecă excepțională

9 514

10 902

22 905

Total costuri tehnice

21 198

22 886

36 638

Costurile cu pensionarea anticipată

277 969

273 019

247 300

Indemnizații

3 005

2 705

2 404

Furnizarea de cărbune

385

373

361

Total costuri sociale

281 359

276 097

250 065

Total

302 557

298 983

286 203

| (126) | Previziunile Hunosa privind pensionările anticipate în perioada 2002-2005 indică un număr de 2 622 lucrători, cu un cost de aproximativ 417 000 EUR fiecare. Aceste costuri pot varia, după cum s-a arătat în ceea ce privește anul 2003. Ajutoarele acordate efectiv au fost cu 20 % mai mici decât cele previzionate. |
| --- | --- |

(126)

Previziunile Hunosa privind pensionările anticipate în perioada 2002-2005 indică un număr de 2 622 lucrători, cu un cost de aproximativ 417 000 EUR fiecare. Aceste costuri pot varia, după cum s-a arătat în ceea ce privește anul 2003. Ajutoarele acordate efectiv au fost cu 20 % mai mici decât cele previzionate.

| (127) | În conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, Comisia a luat în considerare faptul că în zona afectată, Hunosa furnizează 20 % din locurile de muncă directe și că este dificil să se creeze locuri de muncă în alte sectoare, având în vedere că, din anul 1986, au fost deja create 18 000 de locuri de muncă. Hunosa este foarte importantă din punct de vedere economic și din punct de vedere social pentru comunitatea autonomă Asturias. Comisia înțelege că Spania are nevoie de timp pentru a dezvolta alte activități economice în regiune. |
| --- | --- |

(127)

În conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, Comisia a luat în considerare faptul că în zona afectată, Hunosa furnizează 20 % din locurile de muncă directe și că este dificil să se creeze locuri de muncă în alte sectoare, având în vedere că, din anul 1986, au fost deja create 18 000 de locuri de muncă. Hunosa este foarte importantă din punct de vedere economic și din punct de vedere social pentru comunitatea autonomă Asturias. Comisia înțelege că Spania are nevoie de timp pentru a dezvolta alte activități economice în regiune.

| (128) | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia consideră că acest ajutor îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ajutorul vizează măsurile menționate în anexa la regulament și nu depășește costurile. |
| --- | --- |

(128)

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile spaniole, Comisia consideră că acest ajutor îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002. Ajutorul vizează măsurile menționate în anexa la regulament și nu depășește costurile.

4.6.5.   Recrutarea de noi angajați

| (129) | Conform informațiilor furnizate de Spania, rezultă că, în perioada 2003-2005 nu au avut loc noi recrutări de mineri. Comisia este satisfăcută de această abordare și reamintește autoritățile spaniole că acesta este un factor important pentru evaluarea compatibilității măsurilor de restructurare, atât în prezent, cât și în viitor. |
| --- | --- |

(129)

Conform informațiilor furnizate de Spania, rezultă că, în perioada 2003-2005 nu au avut loc noi recrutări de mineri. Comisia este satisfăcută de această abordare și reamintește autoritățile spaniole că acesta este un factor important pentru evaluarea compatibilității măsurilor de restructurare, atât în prezent, cât și în viitor.

4.6.6.   Concluzie cu privire la planul de restructurare a Hunosa

| (130) | Comisia consideră că Hunosa a făcut eforturi considerabile pentru a se restructura și că, în acest stadiu, având în vedere importanța socială și regională a acesteia, nu ar fi rezonabil să se impună măsuri mai stricte. Prin urmare, Comisia concluzionează că planul de restructurare pentru Hunosa este în conformitate cu scopul și dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1407/2002. Ajutorul a fost acordat cu scopul de a contribui la procesul de restructurare și a ținut seama de aspectele sociale și regionale legate de poziția Hunosa în cadrul comunității autonome Asturias. Îndoielile exprimate de Comisie la inițierea procedurii, în special în ceea ce privește calculul valorii ajutorului acordat, precum și criteriile care trebuiau luate în considerare, au fost înlăturate de către autoritățile spaniole, deoarece autoritățile au furnizat informații detaliate suplimentare și au luat măsuri de restructurare suplimentare, care depășesc obiectivele prevăzute în planul de restructurare notificat inițial. Cu toate acestea, Comisia reamintește autorităților spaniole că, în lumina noilor măsuri de restructurare și a planului de acces la rezervele de cărbune pentru perioada 2006-2010, poziția Hunosa ar trebui reexaminată și că sunt necesare noi măsuri de restructurare. |
| --- | --- |

(130)

Comisia consideră că Hunosa a făcut eforturi considerabile pentru a se restructura și că, în acest stadiu, având în vedere importanța socială și regională a acesteia, nu ar fi rezonabil să se impună măsuri mai stricte. Prin urmare, Comisia concluzionează că planul de restructurare pentru Hunosa este în conformitate cu scopul și dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1407/2002. Ajutorul a fost acordat cu scopul de a contribui la procesul de restructurare și a ținut seama de aspectele sociale și regionale legate de poziția Hunosa în cadrul comunității autonome Asturias. Îndoielile exprimate de Comisie la inițierea procedurii, în special în ceea ce privește calculul valorii ajutorului acordat, precum și criteriile care trebuiau luate în considerare, au fost înlăturate de către autoritățile spaniole, deoarece autoritățile au furnizat informații detaliate suplimentare și au luat măsuri de restructurare suplimentare, care depășesc obiectivele prevăzute în planul de restructurare notificat inițial. Cu toate acestea, Comisia reamintește autorităților spaniole că, în lumina noilor măsuri de restructurare și a planului de acces la rezervele de cărbune pentru perioada 2006-2010, poziția Hunosa ar trebui reexaminată și că sunt necesare noi măsuri de restructurare.

4.7.   Evaluare generală a planului de restructurare pentru perioada 2003-2005

| (131) | Planul de restructurare conține elementele din planul de acces la rezervele de cărbune menționate la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și planul de închidere, menționat la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul respectiv. Prin urmare, Comisia poate să ia o decizie favorabilă privind planurile propuse în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din regulament. În același timp, în temeiul articolului 10 alineatul (2) din regulament, Comisia poate lua decizii privind ajutorul anual pe care autoritățile spaniole l-au acordat sau intenționează să îl acorde industriei cărbunelui pentru anii 2003, 2004 și 2005. Pentru a hotărî cu privire la conformitatea acestor ajutoare, Comisia trebuie să țină seama de condițiile și criteriile stabilite la articolele 4 și 8, precum și de conformitatea cu obiectivele acestui regulament. |
| --- | --- |

(131)

Planul de restructurare conține elementele din planul de acces la rezervele de cărbune menționate la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 și planul de închidere, menționat la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul respectiv. Prin urmare, Comisia poate să ia o decizie favorabilă privind planurile propuse în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din regulament. În același timp, în temeiul articolului 10 alineatul (2) din regulament, Comisia poate lua decizii privind ajutorul anual pe care autoritățile spaniole l-au acordat sau intenționează să îl acorde industriei cărbunelui pentru anii 2003, 2004 și 2005. Pentru a hotărî cu privire la conformitatea acestor ajutoare, Comisia trebuie să țină seama de condițiile și criteriile stabilite la articolele 4 și 8, precum și de conformitatea cu obiectivele acestui regulament.

| (132) | Comisia consideră că, în conformitate cu măsurile de restructurare notificate de autoritățile spaniole, reducerea ajutorului de stat va determina, în continuare, o reducere permanentă a producției de cărbune. În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, valoarea totală a ajutorului înregistrează o tendință descendentă și nu trebuie să depășească, pentru orice an după 2003, valoarea ajutorului autorizat de Comisie pentru anul 2001. În privința accesului la rezervele de cărbune, astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din regulament, Spania propune ca, în 2005, accesul la rezervele de cărbune să fie garantat cu o capacitate totală de 12 milioane TEC. Pentru a realiza acest obiectiv, capacitatea de producție a fost redusă cu 1 600 000 de tone. |
| --- | --- |

(132)

Comisia consideră că, în conformitate cu măsurile de restructurare notificate de autoritățile spaniole, reducerea ajutorului de stat va determina, în continuare, o reducere permanentă a producției de cărbune. În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, valoarea totală a ajutorului înregistrează o tendință descendentă și nu trebuie să depășească, pentru orice an după 2003, valoarea ajutorului autorizat de Comisie pentru anul 2001. În privința accesului la rezervele de cărbune, astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din regulament, Spania propune ca, în 2005, accesul la rezervele de cărbune să fie garantat cu o capacitate totală de 12 milioane TEC. Pentru a realiza acest obiectiv, capacitatea de producție a fost redusă cu 1 600 000 de tone.

| (133) | Deși costurile medii de producție în industria cărbunelui din Spania au scăzut ușor, costurile de producție rămân extrem de ridicate. Chiar dacă prețurile înregistrate pe piața mondială au crescut, deteriorarea poziției economice a cărbunelui din Spania în comparație cu cărbunele importat nu se va schimba în mod semnificativ în următorii ani. |
| --- | --- |

(133)

Deși costurile medii de producție în industria cărbunelui din Spania au scăzut ușor, costurile de producție rămân extrem de ridicate. Chiar dacă prețurile înregistrate pe piața mondială au crescut, deteriorarea poziției economice a cărbunelui din Spania în comparație cu cărbunele importat nu se va schimba în mod semnificativ în următorii ani.

| (134) | Comisia consideră că datele prezentate și cadrul definit pentru 2006 și 2007 reprezintă o abordare bună, care întrunește toate condițiile necesare. Spania a garantat că va continua să reducă atât producția, cât și valoarea totală a ajutoarelor pentru acești ani în același ritm ca și pentru anii 2003-2005. Prin urmare, Comisia acceptă nivelul actual și relevanța informațiilor furnizate de Spania pentru 2006 și 2007. Spania va prezenta la o dată ulterioară datele detaliate privind volumul total al ajutorului în conformitate cu articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru perioada din 2006-2007, împreună cu măsurile de restructurare pentru perioada până în 2010. Comisia consideră că acest calendar este justificat având în vedere implicațiile sociale și regionale ale închiderii unităților de producție, ținând seama de faptul că Spania a afirmat în mod explicit că va îndeplini condiția ca ajutorul să aibă, la rândul său, un caracter descrescător în perioada de după 2005. Acest ultim element este esențial pentru evaluarea Comisiei, întrucât scopul final al cadrului instituit de regulamentul menționat anterior este de a garanta o ultimă reducere semnificativă a ajutorului acordat industriei cărbunelui. |
| --- | --- |

(134)

Comisia consideră că datele prezentate și cadrul definit pentru 2006 și 2007 reprezintă o abordare bună, care întrunește toate condițiile necesare. Spania a garantat că va continua să reducă atât producția, cât și valoarea totală a ajutoarelor pentru acești ani în același ritm ca și pentru anii 2003-2005. Prin urmare, Comisia acceptă nivelul actual și relevanța informațiilor furnizate de Spania pentru 2006 și 2007. Spania va prezenta la o dată ulterioară datele detaliate privind volumul total al ajutorului în conformitate cu articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru perioada din 2006-2007, împreună cu măsurile de restructurare pentru perioada până în 2010. Comisia consideră că acest calendar este justificat având în vedere implicațiile sociale și regionale ale închiderii unităților de producție, ținând seama de faptul că Spania a afirmat în mod explicit că va îndeplini condiția ca ajutorul să aibă, la rândul său, un caracter descrescător în perioada de după 2005. Acest ultim element este esențial pentru evaluarea Comisiei, întrucât scopul final al cadrului instituit de regulamentul menționat anterior este de a garanta o ultimă reducere semnificativă a ajutorului acordat industriei cărbunelui.

| (135) | Spania a ales să mențină sistemul de acordare de ajutor utilizat în trecut. Pe de o parte, măsurile de restructurare contribuie la securitatea aprovizionării cu energie și, pe de altă parte, aceste măsuri permit continuarea procesului de restructurare. Valoarea notificată a ajutorului este necesară, deoarece aceasta asigură accesul la rezervele de cărbune și reducerea activității de extracție a cărbunelui, care este considerată esențială. Fără ajutor, producția ar trebui să fie oprită în Spania, deoarece extracția cărbunelui nu este competitivă. |
| --- | --- |

(135)

Spania a ales să mențină sistemul de acordare de ajutor utilizat în trecut. Pe de o parte, măsurile de restructurare contribuie la securitatea aprovizionării cu energie și, pe de altă parte, aceste măsuri permit continuarea procesului de restructurare. Valoarea notificată a ajutorului este necesară, deoarece aceasta asigură accesul la rezervele de cărbune și reducerea activității de extracție a cărbunelui, care este considerată esențială. Fără ajutor, producția ar trebui să fie oprită în Spania, deoarece extracția cărbunelui nu este competitivă.

| (136) | Comisia consideră că volumul estimat al capacității de producție, stabilit la 12 milioane TEC pentru aprovizionarea cu energie a Spaniei în 2005, poate fi justificat în lumina politicii sale privind securitatea aprovizionării și a politicii sale energetice globale. În această evaluare, Comisia a luat în considerare faptul că Spania va crește ponderea energiilor din surse regenerabile în mixul său energetic până în 2010. |
| --- | --- |

(136)

Comisia consideră că volumul estimat al capacității de producție, stabilit la 12 milioane TEC pentru aprovizionarea cu energie a Spaniei în 2005, poate fi justificat în lumina politicii sale privind securitatea aprovizionării și a politicii sale energetice globale. În această evaluare, Comisia a luat în considerare faptul că Spania va crește ponderea energiilor din surse regenerabile în mixul său energetic până în 2010.

| (137) | Având în vedere că măsurile de restructurare notificate vor avea consecințe importante pentru piața forței de muncă, în evaluarea planului, Comisia a luat în considerare necesitatea de a se reduce, pe cât posibil, efectele sociale și regionale ale restructurării industriei cărbunelui din Spania. |
| --- | --- |

(137)

Având în vedere că măsurile de restructurare notificate vor avea consecințe importante pentru piața forței de muncă, în evaluarea planului, Comisia a luat în considerare necesitatea de a se reduce, pe cât posibil, efectele sociale și regionale ale restructurării industriei cărbunelui din Spania.

| (138) | Pe baza notificării primite, Comisia consideră că planificarea pentru industria spaniolă a cărbunelui se bazează pe următoarele obiective: caracterul descrescător al ajutorului financiar necesar, reducerea producției și a costurilor de producție, asigurarea aprovizionării clienților la timp și cu o calitate adecvată, o reducere a forței de muncă acceptabilă din punct de vedere social și luarea în considerare a efectului la nivel regional al măsurilor. |
| --- | --- |

(138)

Pe baza notificării primite, Comisia consideră că planificarea pentru industria spaniolă a cărbunelui se bazează pe următoarele obiective: caracterul descrescător al ajutorului financiar necesar, reducerea producției și a costurilor de producție, asigurarea aprovizionării clienților la timp și cu o calitate adecvată, o reducere a forței de muncă acceptabilă din punct de vedere social și luarea în considerare a efectului la nivel regional al măsurilor.

| (139) | Prin urmare, Comisia concluzionează că planul spaniol de restructurare pentru perioada 2003-2005 este detaliat și oferă o abordare bună, întrunind toate condițiile necesare, pentru 2006 și 2007. În plus, planul oferă o imagine de ansamblu exactă a rolului cărbunelui în politica energetică și în politica de mediu, în contextul furnizării de energie primară până în 2010. |
| --- | --- |

(139)

Prin urmare, Comisia concluzionează că planul spaniol de restructurare pentru perioada 2003-2005 este detaliat și oferă o abordare bună, întrunind toate condițiile necesare, pentru 2006 și 2007. În plus, planul oferă o imagine de ansamblu exactă a rolului cărbunelui în politica energetică și în politica de mediu, în contextul furnizării de energie primară până în 2010.

| (140) | În lumina celor de mai sus și luând în considerare faptul că au fost întreprinse măsuri care depășesc cadrul planului de restructurare notificat inițial, Comisia este de părere că planul prezentat de Spania este compatibil cu obiectivele și criteriile din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în mod special cu criteriile stabilite la articolul 9 alineatele (4) și (6). Deoarece ajutorul pentru anii 2003, 2004 și 2005 a fost acordat sau va fi acordat pe baza și în conformitate cu planul de restructurare, Comisia concluzionează, în temeiul articolului 10 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior, că acest ajutor a fost acordat în conformitate cu regulamentul. |
| --- | --- |

(140)

În lumina celor de mai sus și luând în considerare faptul că au fost întreprinse măsuri care depășesc cadrul planului de restructurare notificat inițial, Comisia este de părere că planul prezentat de Spania este compatibil cu obiectivele și criteriile din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, în mod special cu criteriile stabilite la articolul 9 alineatele (4) și (6). Deoarece ajutorul pentru anii 2003, 2004 și 2005 a fost acordat sau va fi acordat pe baza și în conformitate cu planul de restructurare, Comisia concluzionează, în temeiul articolului 10 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior, că acest ajutor a fost acordat în conformitate cu regulamentul.

5.   CONCLUZIE

| (141) | Comisia constată că autoritățile spaniole au acordat în mod ilegal ajutor de stat pentru industria cărbunelui în anii 2003 și 2004, cu încălcarea dispozițiilor articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, după analizarea măsurilor și informațiile prezentate de Spania în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, Comisia consideră că planul de restructurare a industriei cărbunelui pentru perioada 2003-2005 și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005 acordat în temeiul planului de restructurare sunt compatibile cu piața comună. Spania este, prin urmare, autorizată să plătească ajutorul, |
| --- | --- |

(141)

Comisia constată că autoritățile spaniole au acordat în mod ilegal ajutor de stat pentru industria cărbunelui în anii 2003 și 2004, cu încălcarea dispozițiilor articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, după analizarea măsurilor și informațiile prezentate de Spania în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002, Comisia consideră că planul de restructurare a industriei cărbunelui pentru perioada 2003-2005 și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005 acordat în temeiul planului de restructurare sunt compatibile cu piața comună. Spania este, prin urmare, autorizată să plătească ajutorul,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Planul de restructurare pentru industria cărbunelui și ajutorul de stat pentru anii 2003-2005 aplicate de Spania pentru anii 2003 și 2004 sunt compatibile cu piața comună, în sensul articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE. Spania este, prin urmare, autorizată să plătească ajutorul.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2005.

Pentru Comisie

Andris PIEBALGS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 182, 15.7.2004, p. 3.

1

(2)  JO L 205, 2.8.2002, p. 1. Regulament modificat prin Actul de aderare din 2003.

2

(3)  JO L 300, 5.11.2002, p. 42.

3

(4)  A se vedea nota de subsol 1.

4

(5)  JO L 303, 13.11.1998, p. 57.

5

(6)  JO L 329, 30.12.1993, p. 12.

6

(7)  Articolul 4 și articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

7

(8)  Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

8

(9)  Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

9

(10)  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

10

(11)  Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002.

11

(12)  JO L 296, 30.10.2002, p. 73.

12

(13)  Sociedad Estatal de Ecónomia y Hacienda, creată în 1996 sub responsabilitatea Ministerului Afacerilor Economice și Finanțelor.

13

(14)  COM(2001) 264 final, p. 11.

14

(15)  Cost, asigurare și navlu.

15

---