# Az Európai Unió L 337/2011

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2011.337.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 337 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. december 20. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2011.337.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 337

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. december 20.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1310/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a visszatérítendő támogatások, pénzügyi tervezés és a költségnyilatkozatra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1311/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról | 5 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról | 9 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1310/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a visszatérítendő támogatások, pénzügyi tervezés és a költségnyilatkozatra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1311/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról

5

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról

9

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelethez (HL L 200., 2009.7.31.) | 27 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelethez (HL L 200., 2009.7.31.)

(HL L 200., 2009.7.31.)

27

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1310/2011/EU RENDELETE

(2011. december 13.)

az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a visszatérítendő támogatások, pénzügyi tervezés és a költségnyilatkozatra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 177. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A tagállamok a 2000–2006 közötti programozási időszakban a műveletek szintjén kedvező tapasztalatokat szereztek a visszatérítendő támogatási rendszerekkel kapcsolatban, ezeket a rendszereket a 2007–2013 közötti jelenlegi programozási időszakban továbbra is alkalmazzák, illetve megkezdték a visszatérítendő támogatási rendszerek végrehajtását. Egyes tagállamok a Bizottság által jóváhagyott programozási dokumentumaikban ismertették is e rendszerek leírását. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok a 2000–2006 közötti programozási időszakban a műveletek szintjén kedvező tapasztalatokat szereztek a visszatérítendő támogatási rendszerekkel kapcsolatban, ezeket a rendszereket a 2007–2013 közötti jelenlegi programozási időszakban továbbra is alkalmazzák, illetve megkezdték a visszatérítendő támogatási rendszerek végrehajtását. Egyes tagállamok a Bizottság által jóváhagyott programozási dokumentumaikban ismertették is e rendszerek leírását.

| (2) | Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (3) a beavatkozási terület és hatály pontos megállapításával pénzügyi konstrukciókat határoz meg. A tagállamok által – közreműködő szervezeteken keresztül irányító hatóságok kezelésében lévő – visszatérítendő hozzájárulások és hitelkeretek formájában biztosított visszatérítendő támogatási rendszereket azonban sem a pénzügyi konstrukciókról szóló rendelkezések, sem az 1083/2006/EK rendelet egyéb rendelkezései nem szabályozzák megfelelően. Erre tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban – amely úgy rendelkezik, hogy a támogatás visszatérítendő hozzájárulás formájában nyújtható – az 1083/2006/EK rendeletet úgy kell módosítani, hogy előírja, hogy a strukturális alapok részt vehetnek a visszatérítendő támogatások társfinanszírozásában. A módosításnak vonatkoznia kell a visszatérítendő hozzájárulásokra és az olyan hitelkeretekre, amelyeket az irányító hatóságok állami pénzügyi intézményként működő közreműködő szervezeteken keresztül kezelnek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (3) a beavatkozási terület és hatály pontos megállapításával pénzügyi konstrukciókat határoz meg. A tagállamok által – közreműködő szervezeteken keresztül irányító hatóságok kezelésében lévő – visszatérítendő hozzájárulások és hitelkeretek formájában biztosított visszatérítendő támogatási rendszereket azonban sem a pénzügyi konstrukciókról szóló rendelkezések, sem az 1083/2006/EK rendelet egyéb rendelkezései nem szabályozzák megfelelően. Erre tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban – amely úgy rendelkezik, hogy a támogatás visszatérítendő hozzájárulás formájában nyújtható – az 1083/2006/EK rendeletet úgy kell módosítani, hogy előírja, hogy a strukturális alapok részt vehetnek a visszatérítendő támogatások társfinanszírozásában. A módosításnak vonatkoznia kell a visszatérítendő hozzájárulásokra és az olyan hitelkeretekre, amelyeket az irányító hatóságok állami pénzügyi intézményként működő közreműködő szervezeteken keresztül kezelnek.

| (3) | Mivel a kedvezményezettek a visszatérítendő támogatások formájában felhasznált pénzügyi forrásokat egészben vagy részben visszafizetik, megfelelő rendelkezéseket kell bevezetni a visszafizetett visszatérítendő támogatások ugyanezen célra, vagy az adott operatív program célkitűzéseivel összhangban történő ismételt felhasználására vonatkozóan annak biztosítására, hogy a visszafizetett pénzeszközök megfelelően kerüljenek befektetésre, és az Unió által biztosított támogatás a lehető leghatékonyabban kerüljön felhasználásra. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a kedvezményezettek a visszatérítendő támogatások formájában felhasznált pénzügyi forrásokat egészben vagy részben visszafizetik, megfelelő rendelkezéseket kell bevezetni a visszafizetett visszatérítendő támogatások ugyanezen célra, vagy az adott operatív program célkitűzéseivel összhangban történő ismételt felhasználására vonatkozóan annak biztosítására, hogy a visszafizetett pénzeszközök megfelelően kerüljenek befektetésre, és az Unió által biztosított támogatás a lehető leghatékonyabban kerüljön felhasználásra.

| (4) | Egyértelműen meg kell határozni, hogy a nagyprojektekre, a jövedelemtermelő projektekre és a műveletek tartósságára vonatkozó rendelkezéseket a pénzügyi konstrukciókra főszabály szerint nem kell alkalmazni, mivel e rendelkezések más típusú műveleteket hivatottak szabályozni. |
| --- | --- |

(4)

Egyértelműen meg kell határozni, hogy a nagyprojektekre, a jövedelemtermelő projektekre és a műveletek tartósságára vonatkozó rendelkezéseket a pénzügyi konstrukciókra főszabály szerint nem kell alkalmazni, mivel e rendelkezések más típusú műveleteket hivatottak szabályozni.

| (5) | Növelni kell a végrehajtási folyamat átláthatóságát és biztosítani kell a pénzügyi konstrukciók tagállamok és Bizottság általi megfelelő monitoringját többek között annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelő tájékoztatást tudjanak nyújtani a Bizottságnak az alkalmazott konstrukciók típusával, illetve az azok keretében tett gyakorlati intézkedésekkel kapcsolatban. Ezért be kell vezetni egy rendelkezést a pénzügyi konstrukciókra vonatkozó jelentéstételre vonatkozóan. Az ilyen jelentéstétel azt is lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy jobban fel tudja mérni a pénzügyi konstrukciók összteljesítményét és összefoglalót tudjon adni az uniós és tagállami szintű előrelépésről. |
| --- | --- |

(5)

Növelni kell a végrehajtási folyamat átláthatóságát és biztosítani kell a pénzügyi konstrukciók tagállamok és Bizottság általi megfelelő monitoringját többek között annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelő tájékoztatást tudjanak nyújtani a Bizottságnak az alkalmazott konstrukciók típusával, illetve az azok keretében tett gyakorlati intézkedésekkel kapcsolatban. Ezért be kell vezetni egy rendelkezést a pénzügyi konstrukciókra vonatkozó jelentéstételre vonatkozóan. Az ilyen jelentéstétel azt is lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy jobban fel tudja mérni a pénzügyi konstrukciók összteljesítményét és összefoglalót tudjon adni az uniós és tagállami szintű előrelépésről.

| (6) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 61. cikke (2) bekezdésének való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottsághoz benyújtott költségnyilatkozatoknak minden ahhoz szükséges információt tartalmazniuk kell, hogy a Bizottság az Unió eszközeiről és a költségvetés végrehajtásáról valós képet adó, átlátható elszámolást készíthessen. Ebből a célból az egyes költségnyilatkozatokhoz csatolt mellékletnek tájékoztatást kell nyújtania a pénzügyi konstrukciók létrehozására vagy az azokhoz való hozzájárulásként kifizetett kiadások teljes összegéről és a kedvezményezetteknek állami támogatások keretében fizetett előlegekről. A melléklet formáját a jogbiztonság és a következetesség érdekében az 1083/2006/EK rendelet egyik mellékletében kell meghatározni. A melléklethez szükséges adatok gyűjtésének gyakorlati végrehajtását azonban nemzeti szinten kell megvalósítani, és ez – amennyire azt az alkalmazandó jogi keret engedi – nem eredményezheti a nemzeti informatikai rendszerek megváltoztatását. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 61. cikke (2) bekezdésének való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottsághoz benyújtott költségnyilatkozatoknak minden ahhoz szükséges információt tartalmazniuk kell, hogy a Bizottság az Unió eszközeiről és a költségvetés végrehajtásáról valós képet adó, átlátható elszámolást készíthessen. Ebből a célból az egyes költségnyilatkozatokhoz csatolt mellékletnek tájékoztatást kell nyújtania a pénzügyi konstrukciók létrehozására vagy az azokhoz való hozzájárulásként kifizetett kiadások teljes összegéről és a kedvezményezetteknek állami támogatások keretében fizetett előlegekről. A melléklet formáját a jogbiztonság és a következetesség érdekében az 1083/2006/EK rendelet egyik mellékletében kell meghatározni. A melléklethez szükséges adatok gyűjtésének gyakorlati végrehajtását azonban nemzeti szinten kell megvalósítani, és ez – amennyire azt az alkalmazandó jogi keret engedi – nem eredményezheti a nemzeti informatikai rendszerek megváltoztatását.

| (7) | A visszatérítendő támogatások formáival és újbóli felhasználásával, valamint a nagyprojektekre, a jövedelemtermelő projektekre és a műveletek tartósságára vonatkozó rendelkezéseknek a 44. cikk (pénzügyi konstrukciók) hatálya alá tartozó műveletekre való alkalmazásának kizárásával kapcsolatos módosítások célja, hogy az 1083/2006/EK rendeletben meghatározott jogosultsági időszak kezdetétől fokozottabb jogbiztonságot és egyértelműséget biztosítsanak az e területeken meglévő gyakorlat alkalmazása során. Ezért e módosításoknak a 2007–2013 közötti jelenlegi programozási időszak kezdetéig visszaható hatállyal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítendő támogatások formáival és újbóli felhasználásával, valamint a nagyprojektekre, a jövedelemtermelő projektekre és a műveletek tartósságára vonatkozó rendelkezéseknek a 44. cikk (pénzügyi konstrukciók) hatálya alá tartozó műveletekre való alkalmazásának kizárásával kapcsolatos módosítások célja, hogy az 1083/2006/EK rendeletben meghatározott jogosultsági időszak kezdetétől fokozottabb jogbiztonságot és egyértelműséget biztosítsanak az e területeken meglévő gyakorlat alkalmazása során. Ezért e módosításoknak a 2007–2013 közötti jelenlegi programozási időszak kezdetéig visszaható hatállyal kell rendelkezniük.

| (8) | Ezért az 1083/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Ezért az 1083/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1083/2006/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:
  „8.   »visszatérítendő hozzájárulás«: adomány formájában biztosított közvetlen pénzügyi hozzájárulás, amely lehet teljes mértékben vagy részben, kamat nélkül visszatérítendő.
  9.   »hitelkeret«: pénzügyi eszköz, amely lehetővé teszi a kedvezményezett számára a kedvezményezett által kifizetett és nyugtázott számlákkal vagy azokkal egyenértékű bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal igazolt kiadásokkal kapcsolatos, teljes mértékben vagy részben visszatérítendő pénzügyi hozzájárulás lehívását.”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„8.   »visszatérítendő hozzájárulás«: adomány formájában biztosított közvetlen pénzügyi hozzájárulás, amely lehet teljes mértékben vagy részben, kamat nélkül visszatérítendő.

9.   »hitelkeret«: pénzügyi eszköz, amely lehetővé teszi a kedvezményezett számára a kedvezményezett által kifizetett és nyugtázott számlákkal vagy azokkal egyenértékű bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal igazolt kiadásokkal kapcsolatos, teljes mértékben vagy részben visszatérítendő pénzügyi hozzájárulás lehívását.”.

| 2. | A III. cím II. fejezete a következő szakasszal egészül ki:
  „3A.   SZAKASZ



  Visszatérítendő támogatás


  43a. cikk
  A visszatérítendő támogatás formái
  (1)   A strukturális alapok a következő formákban vehetnek részt visszatérítendő támogatások társfinanszírozásában:






  a) | visszatérítendő hozzájárulások; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

A III. cím II. fejezete a következő szakasszal egészül ki:

„3A.   SZAKASZ

Visszatérítendő támogatás

43a. cikk

A visszatérítendő támogatás formái

(1)   A strukturális alapok a következő formákban vehetnek részt visszatérítendő támogatások társfinanszírozásában:

a)

visszatérítendő hozzájárulások; vagy

| b) | olyan hitelkeretek, amelyeket az irányító hatóság a pénzügyi intézményként működő közreműködő szervezeteken keresztül kezel. |
| --- | --- |

b)

olyan hitelkeretek, amelyeket az irányító hatóság a pénzügyi intézményként működő közreműködő szervezeteken keresztül kezel.

(2)   A visszatérítendő támogatásokra vonatkozó költségnyilatkozatok benyújtására a 78. cikk (1)–(5) bekezdése irányadó.

43b. cikk

A visszatérítendő támogatás újrafelhasználása

A visszatérítendő támogatást nyújtó szervezet vagy a tagállam egyéb illetékes hatósága részére visszafizetett támogatást ugyanarra a célra vagy az adott operatív program célkitűzéseivel összhangban kell felhasználni. A tagállamok biztosítják a megfelelő szervezet vagy hatóság számviteli rendszerébe visszafizetett visszatérítendő támogatás megfelelő nyilvántartását.”.

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „44a. cikk
  Egyes rendelkezések alkalmazásának mellőzése
  A 44. cikk hatálya alá tartozó műveletekre a 39., 55. és 57. cikk nem alkalmazandó.”. |
| --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„44a. cikk

Egyes rendelkezések alkalmazásának mellőzése

A 44. cikk hatálya alá tartozó műveletekre a 39., 55. és 57. cikk nem alkalmazandó.”.

| 4. | A 67. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első albekezdése az alábbi ponttal egészül ki:






  „j) | a 44. cikkben meghatározott pénzügyi konstrukciók finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladás, nevezetesen:






  i. | a pénzügyi konstrukció leírása és a végrehajtási intézkedések; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

A 67. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első albekezdése az alábbi ponttal egészül ki:

„j)

a 44. cikkben meghatározott pénzügyi konstrukciók finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladás, nevezetesen:

i.

a pénzügyi konstrukció leírása és a végrehajtási intézkedések;

| ii. | a pénzügyi konstrukciót végrehajtó jogalanyok meghatározása, ideértve a holdingalapok által képviselt jogalanyokat is; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi konstrukciót végrehajtó jogalanyok meghatározása, ideértve a holdingalapok által képviselt jogalanyokat is;

| iii. | a strukturális alapokból vagy nemzeti társfinanszírozásból származó és a pénzügyi konstrukciókba fizetett támogatások összege; |
| --- | --- |

iii.

a strukturális alapokból vagy nemzeti társfinanszírozásból származó és a pénzügyi konstrukciókba fizetett támogatások összege;

| iv. | a strukturális alapokból vagy nemzeti társfinanszírozásból származó és a pénzügyi konstrukciók keretében kifizetett támogatások összege.”. |
| --- | --- |

iv.

a strukturális alapokból vagy nemzeti társfinanszírozásból származó és a pénzügyi konstrukciók keretében kifizetett támogatások összege.”.

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A Bizottság minden évben október 1-jéig összefoglalót készít a pénzügyi konstrukciók finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladással kapcsolatban az irányító hatóságok által a 67. cikk (2) bekezdésének j) pontjával összhangban szolgáltatott adatokról.”. |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Bizottság minden évben október 1-jéig összefoglalót készít a pénzügyi konstrukciók finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladással kapcsolatban az irányító hatóságok által a 67. cikk (2) bekezdésének j) pontjával összhangban szolgáltatott adatokról.”.

| 5. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „78a. cikk
  A költségnyilatkozatban a pénzügyi konstrukciókra és a kedvezményezetteknek állami támogatás keretében kifizetett előlegekre vonatkozóan kötelezően feltüntetendő további információk
  A Bizottság részére benyújtandó minden egyes költségnyilatkozatban a V. mellékletben meghatározott formában meg kell adni a költségnyilatkozatban szereplő kiadások teljes összegével kapcsolatos következő információt:






  a) | a 44. cikkben meghatározott és a 78. cikk (6) bekezdésében szereplő pénzügyi konstrukciók tekintetében az ilyen alapok vagy holdingalapok létrehozására vagy az azokhoz való hozzájárulásként kifizetett kiadások teljes összegét; |
| --- | --- | --- |

5.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„78a. cikk

A költségnyilatkozatban a pénzügyi konstrukciókra és a kedvezményezetteknek állami támogatás keretében kifizetett előlegekre vonatkozóan kötelezően feltüntetendő további információk

A Bizottság részére benyújtandó minden egyes költségnyilatkozatban a V. mellékletben meghatározott formában meg kell adni a költségnyilatkozatban szereplő kiadások teljes összegével kapcsolatos következő információt:

a)

a 44. cikkben meghatározott és a 78. cikk (6) bekezdésében szereplő pénzügyi konstrukciók tekintetében az ilyen alapok vagy holdingalapok létrehozására vagy az azokhoz való hozzájárulásként kifizetett kiadások teljes összegét;

| b) | az állami támogatásokkal kapcsolatban a 78. cikk (2) bekezdése értelmében kifizetett előlegek tekintetében a kedvezményezettek számára a támogatást nyújtó szervezet által előlegek formájában kifizetett kiadások teljes összegét és a hozzájuk kapcsolódóan közpénzből fizetett hozzájárulást.”. |
| --- | --- |

b)

az állami támogatásokkal kapcsolatban a 78. cikk (2) bekezdése értelmében kifizetett előlegek tekintetében a kedvezményezettek számára a támogatást nyújtó szervezet által előlegek formájában kifizetett kiadások teljes összegét és a hozzájuk kapcsolódóan közpénzből fizetett hozzájárulást.”.

| 6. | Az 1083/2006/EK rendelet e rendelet mellékletének szövegével, mint V. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

6.

Az 1083/2006/EK rendelet e rendelet mellékletének szövegével, mint V. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk (1), (2) és (3) bekezdését visszaható hatállyal 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2011. december 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

M. SZPUNAR

---

(1)  2011. október 27-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 1-jei álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2011. december 12-i határozata.

2

(3)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

3

(4)  HL L 210., 2006.7.31., 12. o.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

„V. MELLÉKLET

A költségnyilatkozat 78a. cikkben említett melléklete

Az operatív program hivatkozási száma (CCI-szám): ...

Az operatív program neve: ...

A számlák ideiglenes lezárásának időpontja: ...

A Bizottsághoz való benyújtás dátuma: ...

Pénzügyi konstrukciók (a 78. cikk (6) bekezdése) (halmozott összegek):

| Prioritási tengely | A közösségi hozzájárulás kiszámításának alapja (közpénzből való, illetve összes hozzájárulás) | 2007–2015 |
| --- | --- | --- |
| A 78. cikk (6) bekezdése értelmében bevallott elszámolható kiadások teljes összege | A kapcsolódó, közpénzből fizetett hozzájárulás |
| 1. prioritási tengely | | | |
| 2. prioritási tengely | | | |
| 3. prioritási tengely | | | |
| Összesen | | | |

Prioritási tengely

A közösségi hozzájárulás kiszámításának alapja (közpénzből való, illetve összes hozzájárulás)

2007–2015

A 78. cikk (6) bekezdése értelmében bevallott elszámolható kiadások teljes összege

A kapcsolódó, közpénzből fizetett hozzájárulás

1. prioritási tengely

2. prioritási tengely

3. prioritási tengely

Összesen

Az állami támogatásokkal kapcsolatban fizetett előlegek (a 78. cikk (2) bekezdése) (halmozott összegek):

| Prioritási tengely | A közösségi hozzájárulás kiszámításának alapja (közpénzből való, illetve összes hozzájárulás) | 2007–2015 |
| --- | --- | --- |
| A 78. cikk (2) bekezdése értelmében bevallott elszámolható kiadások teljes összege | A kapcsolódó, közpénzből fizetett hozzájárulás |
| 1. prioritási tengely | | | |
| 2. prioritási tengely | | | |
| 3. prioritási tengely | | | |
| Összesen | | | |

Prioritási tengely

A közösségi hozzájárulás kiszámításának alapja (közpénzből való, illetve összes hozzájárulás)

2007–2015

A 78. cikk (2) bekezdése értelmében bevallott elszámolható kiadások teljes összege

A kapcsolódó, közpénzből fizetett hozzájárulás

1. prioritási tengely

2. prioritási tengely

3. prioritási tengely

Összesen

Megjegyzés: Amennyiben egy operatív programnak több célkitűzése van, vagy több alapból finanszírozzák, a prioritási tengelynél jelezni kell az adott célkitűzés(eke)t és alapo(ka)t.”.

---

| 20.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/5

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1311/2011/EU RENDELETE

(2011. december 13.)

az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 177. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés súlyosan visszavetette a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást, és több tagállamban jelentősen rontotta a pénzügyi, gazdasági és szociális feltételeket. Egyes tagállamok komoly nehézségekkel – nevezetesen a gazdasági növekedésüket és pénzügyi stabilitásukat érintő problémákkal, valamint költségvetési hiányuknak és adósságállományuknak a nemzetközi gazdasági és pénzügyi helyzettel is összefüggő növekedésével – küzdenek, illetve ilyen nehézségek fenyegetik őket. |
| --- | --- |

(1)

A példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés súlyosan visszavetette a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást, és több tagállamban jelentősen rontotta a pénzügyi, gazdasági és szociális feltételeket. Egyes tagállamok komoly nehézségekkel – nevezetesen a gazdasági növekedésüket és pénzügyi stabilitásukat érintő problémákkal, valamint költségvetési hiányuknak és adósságállományuknak a nemzetközi gazdasági és pénzügyi helyzettel is összefüggő növekedésével – küzdenek, illetve ilyen nehézségek fenyegetik őket.

| (2) | Jóllehet a válság negatív hatásainak ellensúlyozására már születtek fontos intézkedések, beleértve a jogi keret módosításait is, a pénzügyi válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és a polgárokra kifejtett hatása széles körben érzékelhető. Növekszik a tagállamok pénzügyi forrásaira nehezedő nyomás, amelynek enyhítésére további gyors intézkedéseket kell hozni a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból származó finanszírozás maximális és optimális felhasználása révén. |
| --- | --- |

(2)

Jóllehet a válság negatív hatásainak ellensúlyozására már születtek fontos intézkedések, beleértve a jogi keret módosításait is, a pénzügyi válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és a polgárokra kifejtett hatása széles körben érzékelhető. Növekszik a tagállamok pénzügyi forrásaira nehezedő nyomás, amelynek enyhítésére további gyors intézkedéseket kell hozni a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból származó finanszírozás maximális és optimális felhasználása révén.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (2) bekezdése alapján – amely előírja, hogy ha egy tagállam általa nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzd, vagy esetében súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn, uniós pénzügyi támogatás nyújtható számára – az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (3) létrehozta az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzését szolgáló mechanizmust. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (2) bekezdése alapján – amely előírja, hogy ha egy tagállam általa nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzd, vagy esetében súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn, uniós pénzügyi támogatás nyújtható számára – az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (3) létrehozta az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzését szolgáló mechanizmust.

| (4) | A 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozattal (4) és a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozattal (5) Írország, illetve Portugália kapott ilyen pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozattal (4) és a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozattal (5) Írország, illetve Portugália kapott ilyen pénzügyi támogatást.

| (5) | Görögország már a 407/2010/EU rendelet hatálybalépése előtt is súlyos nehézségekkel küzdött a pénzügyi stabilitás tekintetében. Ezért a Görögországnak nyújtandó pénzügyi támogatás nem alapulhatott az említett rendeleten. |
| --- | --- |

(5)

Görögország már a 407/2010/EU rendelet hatálybalépése előtt is súlyos nehézségekkel küzdött a pénzügyi stabilitás tekintetében. Ezért a Görögországnak nyújtandó pénzügyi támogatás nem alapulhatott az említett rendeleten.

| (6) | A Görögországra vonatkozóan 2010. május 8-án megkötött hitelezők közötti megállapodás és hitelmegállapodás 2010. május 11-én lépett hatályba. A rendelkezések értelmében a hitelezők közötti megállapodás egy hároméves programidőszakban korlátozás nélkül hatályban marad mindaddig, amíg a hitelmegállapodás keretében kintlévőségek vannak. |
| --- | --- |

(6)

A Görögországra vonatkozóan 2010. május 8-án megkötött hitelezők közötti megállapodás és hitelmegállapodás 2010. május 11-én lépett hatályba. A rendelkezések értelmében a hitelezők közötti megállapodás egy hároméves programidőszakban korlátozás nélkül hatályban marad mindaddig, amíg a hitelmegállapodás keretében kintlévőségek vannak.

| (7) | A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet (6) előírja, hogy a Tanácsnak középtávú pénzügyi támogatást kell nyújtania, ha fizetési mérleggel kapcsolatos nehézségek merültek fel, vagy ilyen nehézségek felmerülésének veszélye fenyeget valamely olyan tagállam esetében, amelynek pénzneme nem az euro. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet (6) előírja, hogy a Tanácsnak középtávú pénzügyi támogatást kell nyújtania, ha fizetési mérleggel kapcsolatos nehézségek merültek fel, vagy ilyen nehézségek felmerülésének veszélye fenyeget valamely olyan tagállam esetében, amelynek pénzneme nem az euro.

| (8) | A 2009/102/EK (7), a 2009/290/EK (8) és a 2009/459/EK tanácsi határozat (9) ilyen pénzügyi támogatást nyújtott Magyarország, Lettország, illetve Románia számára. |
| --- | --- |

(8)

A 2009/102/EK (7), a 2009/290/EK (8) és a 2009/459/EK tanácsi határozat (9) ilyen pénzügyi támogatást nyújtott Magyarország, Lettország, illetve Románia számára.

| (9) | A vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatok megállapítják azt az időszakot, amely alatt a pénzügyi támogatás Írország, Magyarország, Lettország, Portugália, illetve Románia rendelkezésre áll. Az az időszak, amely alatt a pénzügyi támogatás Magyarország rendelkezésére állt, 2010. november 4-én véget ért. |
| --- | --- |

(9)

A vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatok megállapítják azt az időszakot, amely alatt a pénzügyi támogatás Írország, Magyarország, Lettország, Portugália, illetve Románia rendelkezésre áll. Az az időszak, amely alatt a pénzügyi támogatás Magyarország rendelkezésére állt, 2010. november 4-én véget ért.

| (10) | Az az időszak, amelynek során a hitelezők közötti megállapodás és a hitelmegállapodás által biztosított pénzügyi támogatás Görögország részére rendelkezésre áll, az ezen eszközökben részt vevő egyes tagállamoktól függően különböző. |
| --- | --- |

(10)

Az az időszak, amelynek során a hitelezők közötti megállapodás és a hitelmegállapodás által biztosított pénzügyi támogatás Görögország részére rendelkezésre áll, az ezen eszközökben részt vevő egyes tagállamoktól függően különböző.

| (11) | Az euroövezetbe tartozó 17 tagállam pénzügyminiszterei 2011. július 11-én aláírták az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról szóló szerződést. Az említett szerződés szerint – amely a 2011. március 25-i, 2011/199/EU európai tanácsi határozaton alapul, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkét azon tagállamok stabilizációs mechanizmusa tekintetében módosítja, amelyek hivatalos pénzneme az euro (10) – az ESM látja el a jelenleg az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) által végzett feladatokat 2013-tól. Ezért az ESM-et már figyelembe kell venni e rendeletben. |
| --- | --- |

(11)

Az euroövezetbe tartozó 17 tagállam pénzügyminiszterei 2011. július 11-én aláírták az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról szóló szerződést. Az említett szerződés szerint – amely a 2011. március 25-i, 2011/199/EU európai tanácsi határozaton alapul, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkét azon tagállamok stabilizációs mechanizmusa tekintetében módosítja, amelyek hivatalos pénzneme az euro (10) – az ESM látja el a jelenleg az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) által végzett feladatokat 2013-tól. Ezért az ESM-et már figyelembe kell venni e rendeletben.

| (12) | Az Európai Tanács 2011. június 23–24-i következtetéseiben üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy fejlessze a Görögország számára nyújtandó kölcsön programja és az uniós források közötti szinergiákat, és támogatta a Görögország uniós források felvételére való képességének fokozására irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a versenyképesség javítását és a munkahelyteremtést ismételten középpontba állítva ösztönözze a növekedést és a foglalkoztatást. Ezenkívül az Európai Tanács üdvözölte és támogatta azt a kezdeményezést is, hogy a Bizottság a tagállamokkal közösen dolgozzon ki átfogó programot a Görögországnak nyújtandó technikai segítségre vonatkozóan. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (11) ezen módosítása hozzájárul a szinergia megteremtésre irányuló erőfeszítésekhez. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Tanács 2011. június 23–24-i következtetéseiben üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy fejlessze a Görögország számára nyújtandó kölcsön programja és az uniós források közötti szinergiákat, és támogatta a Görögország uniós források felvételére való képességének fokozására irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a versenyképesség javítását és a munkahelyteremtést ismételten középpontba állítva ösztönözze a növekedést és a foglalkoztatást. Ezenkívül az Európai Tanács üdvözölte és támogatta azt a kezdeményezést is, hogy a Bizottság a tagállamokkal közösen dolgozzon ki átfogó programot a Görögországnak nyújtandó technikai segítségre vonatkozóan. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (11) ezen módosítása hozzájárul a szinergia megteremtésre irányuló erőfeszítésekhez.

| (13) | Az uniós finanszírozás irányításának megkönnyítése, a tagállami és regionális beruházások felgyorsításának elősegítése, valamint a kohéziós politika végrehajtásához szükséges finanszírozás biztosítása érdekében a pénzügyi stabilitás tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő és az intézkedésben való részvételüket kérelmező tagállamok esetében lehetővé kell tenni, hogy – indokolt esetben, ideiglenesen és anélkül, hogy ez a 2014–2020-as programozási időszakot érintené – a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból származó időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések az egyes prioritási tengelyekre vonatkozó jelenlegi társfinanszírozási rátához képest tíz százalékpontnak megfelelő összeggel növelhetők legyenek. Ennek eredményeképpen a szükséges nemzeti hozzájárulást ennek megfelelő mértékben csökkentik. E módosítás ideiglenes jellegéből következően, és annak érdekében, hogy az ideiglenesen megnövelt kifizetések számításához referenciaértékként megmaradjanak az eredeti társfinanszírozási ráták, a mechanizmus alkalmazásából eredő változásokat nem indokolt feltüntetni az operatív programban foglalt pénzügyi tervben. Az operatív programokat aktualizálni kell annak érdekében, hogy az alapokból származó finanszírozás a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás támogatására összpontosuljon, és hogy az operatív programok általános és konkrét céljai összhangban legyenek a rendelkezésre álló, csökkentett teljes támogatási összeggel. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós finanszírozás irányításának megkönnyítése, a tagállami és regionális beruházások felgyorsításának elősegítése, valamint a kohéziós politika végrehajtásához szükséges finanszírozás biztosítása érdekében a pénzügyi stabilitás tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő és az intézkedésben való részvételüket kérelmező tagállamok esetében lehetővé kell tenni, hogy – indokolt esetben, ideiglenesen és anélkül, hogy ez a 2014–2020-as programozási időszakot érintené – a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból származó időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések az egyes prioritási tengelyekre vonatkozó jelenlegi társfinanszírozási rátához képest tíz százalékpontnak megfelelő összeggel növelhetők legyenek. Ennek eredményeképpen a szükséges nemzeti hozzájárulást ennek megfelelő mértékben csökkentik. E módosítás ideiglenes jellegéből következően, és annak érdekében, hogy az ideiglenesen megnövelt kifizetések számításához referenciaértékként megmaradjanak az eredeti társfinanszírozási ráták, a mechanizmus alkalmazásából eredő változásokat nem indokolt feltüntetni az operatív programban foglalt pénzügyi tervben. Az operatív programokat aktualizálni kell annak érdekében, hogy az alapokból származó finanszírozás a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás támogatására összpontosuljon, és hogy az operatív programok általános és konkrét céljai összhangban legyenek a rendelkezésre álló, csökkentett teljes támogatási összeggel.

| (14) | Minden olyan tagállamnak, amely az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérés igénybevételére vonatkozó kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, egyértelműen meg kell jelölnie a kérelmében azt az időpontot, amelytől kezdődően indokoltnak véli az eltérést. Az érintett tagállamnak kérelmében közölnie kell mindazokat az információkat, amelyek – a makrogazdasági és költségvetési helyzetére vonatkozó adatok alapján – igazolják, hogy a nemzeti hozzájáruláshoz szükséges források nem állnak rendelkezésre. Az érintett tagállamnak azt is bizonyítania kell, hogy a kifizetéseknek az eltérés igénybevételével történő megnövelése az operatív programok további végrehajtásának biztosításához szükséges, valamint hogy a felvevőképesség problémája akkor is fennáll, ha a társfinanszírozási rátáknak az 1083/2006/EK rendelet III. melléklet szerinti felső határait alkalmazzák. Az érintett tagállamnak a kérelemben meg kell továbbá jelölnie a megfelelő tanácsi határozatra vagy más olyan jogi aktusra való hivatkozást, amelynek értelmében a tagállam jogosult az eltérés igénybevételére. A Bizottságnak ellenőriznie kell a benyújtott információk helytállóságát és számára a kérelem benyújtásától számítva 30 napot kell biztosítani arra, hogy kifogással éljen. Az eltérés hatékony alkalmazásának és működőképességének biztosítása érdekében azt az előzetes feltevést kell alapul venni, hogy a tagállam kérelme indokolt, ha a Bizottság nem emel kifogást. A Bizottságot ugyanakkor fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási aktussal határozatot fogadhasson el a tagállami kérelemmel szembeni kifogásairól, amelyben megadja az elutasítás indokait. |
| --- | --- |

(14)

Minden olyan tagállamnak, amely az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérés igénybevételére vonatkozó kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, egyértelműen meg kell jelölnie a kérelmében azt az időpontot, amelytől kezdődően indokoltnak véli az eltérést. Az érintett tagállamnak kérelmében közölnie kell mindazokat az információkat, amelyek – a makrogazdasági és költségvetési helyzetére vonatkozó adatok alapján – igazolják, hogy a nemzeti hozzájáruláshoz szükséges források nem állnak rendelkezésre. Az érintett tagállamnak azt is bizonyítania kell, hogy a kifizetéseknek az eltérés igénybevételével történő megnövelése az operatív programok további végrehajtásának biztosításához szükséges, valamint hogy a felvevőképesség problémája akkor is fennáll, ha a társfinanszírozási rátáknak az 1083/2006/EK rendelet III. melléklet szerinti felső határait alkalmazzák. Az érintett tagállamnak a kérelemben meg kell továbbá jelölnie a megfelelő tanácsi határozatra vagy más olyan jogi aktusra való hivatkozást, amelynek értelmében a tagállam jogosult az eltérés igénybevételére. A Bizottságnak ellenőriznie kell a benyújtott információk helytállóságát és számára a kérelem benyújtásától számítva 30 napot kell biztosítani arra, hogy kifogással éljen. Az eltérés hatékony alkalmazásának és működőképességének biztosítása érdekében azt az előzetes feltevést kell alapul venni, hogy a tagállam kérelme indokolt, ha a Bizottság nem emel kifogást. A Bizottságot ugyanakkor fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási aktussal határozatot fogadhasson el a tagállami kérelemmel szembeni kifogásairól, amelyben megadja az elutasítás indokait.

| (15) | Az operatív programok keretében folyósítandó időközi kifizetések és végső egyenleg kiszámítására vonatkozó szabályokat ennek megfelelően felül kell vizsgálni arra az időszakra vonatkozóan, amikor a tagállamok a pénzügyi stabilitásukat érintő súlyos nehézségek leküzdése érdekében pénzügyi támogatásban részesülnek. |
| --- | --- |

(15)

Az operatív programok keretében folyósítandó időközi kifizetések és végső egyenleg kiszámítására vonatkozó szabályokat ennek megfelelően felül kell vizsgálni arra az időszakra vonatkozóan, amikor a tagállamok a pénzügyi stabilitásukat érintő súlyos nehézségek leküzdése érdekében pénzügyi támogatásban részesülnek.

| (16) | Gondoskodni kell arról, hogy az 1083/2006/EK rendelet 77. cikke (2) bekezdésének megfelelően ideiglenesen megnövelt időközi kifizetésekből részesülő tagállamok rendelkezésére bocsátott megnövelt összegek és a végsőegyenleg-kifizetések felhasználásáról megfelelő jelentés készüljön. |
| --- | --- |

(16)

Gondoskodni kell arról, hogy az 1083/2006/EK rendelet 77. cikke (2) bekezdésének megfelelően ideiglenesen megnövelt időközi kifizetésekből részesülő tagállamok rendelkezésére bocsátott megnövelt összegek és a végsőegyenleg-kifizetések felhasználásáról megfelelő jelentés készüljön.

| (17) | A pénzügyi támogatás rendelkezésre állási időszakának vége után szükség lehet többek között arra, hogy az 1083/2006/EK rendelet 48. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelések felmérjék, hogy a nemzeti társfinanszírozás mértékének csökkentése nem vezet-e az eredetileg kitűzött céloktól való jelentős eltéréshez. Az értékelések az operatív program felülvizsgálatát eredményezhetik. |
| --- | --- |

(17)

A pénzügyi támogatás rendelkezésre állási időszakának vége után szükség lehet többek között arra, hogy az 1083/2006/EK rendelet 48. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelések felmérjék, hogy a nemzeti társfinanszírozás mértékének csökkentése nem vezet-e az eredetileg kitűzött céloktól való jelentős eltéréshez. Az értékelések az operatív program felülvizsgálatát eredményezhetik.

| (18) | A nemzetközi pénzpiacokat sújtó példa nélküli válság és a gazdasági visszaesés, ami számos tagállam pénzügyi stabilitását súlyosan megrendítette, haladéktalan intézkedést tesz szükségessé a gazdaság egészét érő kedvezőtlen hatások enyhítésére, ezért ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. Az érintett tagállamokban fennálló kivételes körülményekre tekintettel a rendeletet visszaható hatállyal kell alkalmazni, a kérelmező tagállam helyzetétől függően vagy a 2010-es költségvetési év kezdetétől vagy pedig attól az időponttól, amikor a pénzügyi támogatást rendelkezésre bocsátották, azokra az időszakokra vonatkozóan, amikor az érintett tagállam pénzügyi támogatást kapott az Uniótól vagy más euroövezeti tagállamtól a pénzügyi stabilitását érintő súlyos nehézségek kezelése céljából. |
| --- | --- |

(18)

A nemzetközi pénzpiacokat sújtó példa nélküli válság és a gazdasági visszaesés, ami számos tagállam pénzügyi stabilitását súlyosan megrendítette, haladéktalan intézkedést tesz szükségessé a gazdaság egészét érő kedvezőtlen hatások enyhítésére, ezért ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. Az érintett tagállamokban fennálló kivételes körülményekre tekintettel a rendeletet visszaható hatállyal kell alkalmazni, a kérelmező tagállam helyzetétől függően vagy a 2010-es költségvetési év kezdetétől vagy pedig attól az időponttól, amikor a pénzügyi támogatást rendelkezésre bocsátották, azokra az időszakokra vonatkozóan, amikor az érintett tagállam pénzügyi támogatást kapott az Uniótól vagy más euroövezeti tagállamtól a pénzügyi stabilitását érintő súlyos nehézségek kezelése céljából.

| (19) | Amennyiben az időközi kifizetések vagy a végsőegyenleg-kifizetések ideiglenes növelését irányozzák elő az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének (2) bekezdése szerinti eltéréssel összhangban, figyelembe kell venni a valamennyi tagállamot érintő – és az Európai Unió általános költségvetésében is megfelelően megjelenítendő – költségvetési megszorításokat is. Emellett, mivel a mechanizmus fő célja konkrét, aktuális nehézségek kezelése, alkalmazását időben korlátozni kell. Ezért tehát a mechanizmus alkalmazását a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben az időközi kifizetések vagy a végsőegyenleg-kifizetések ideiglenes növelését irányozzák elő az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének (2) bekezdése szerinti eltéréssel összhangban, figyelembe kell venni a valamennyi tagállamot érintő – és az Európai Unió általános költségvetésében is megfelelően megjelenítendő – költségvetési megszorításokat is. Emellett, mivel a mechanizmus fő célja konkrét, aktuális nehézségek kezelése, alkalmazását időben korlátozni kell. Ezért tehát a mechanizmus alkalmazását a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra kell korlátozni.

| (20) | Az 1083/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(20)

Az 1083/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„77. cikk

Az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések kiszámításának közös szabályai

(1)   Az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések kiszámítása az egyes prioritási tengelyek tekintetében az adott operatív programról szóló határozatban megállapított társfinanszírozási rátának az igazoló hatóság által igazolt valamennyi költségnyilatkozatban szereplő, az adott prioritási tengely keretében említett elszámolható költségre való alkalmazásával történik.

(2)   Az 53. cikk (2) bekezdésétől, az 53. cikk (4) bekezdésének második mondatától, valamint a III. mellékletben megállapított felső határoktól eltérve, az időközi kifizetések és a végső egyenleg kifizetése az egyes prioritási tengelyekre vonatkozó társfinanszírozási ráták 10 százalékpontos emelkedésének megfelelő mértékben növekszik – de a 100 %-ot nem haladhatja meg – az abban az időszakban benyújtott igazolt költségnyilatkozatokban újonnan bejelentett támogatható kiadások összege tekintetében, amely időszakban az adott tagállam megfelel a következő feltételek bármelyikének:

| a) | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletnek (12) megfelelően pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, illetve az említett rendelet hatálybalépése előtt más euroövezeti tagállamok bocsátottak a rendelkezésére ilyen támogatást; |
| --- | --- |

a)

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletnek (12) megfelelően pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, illetve az említett rendelet hatálybalépése előtt más euroövezeti tagállamok bocsátottak a rendelkezésére ilyen támogatást;

| b) | a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletnek (13) megfelelően középtávú pénzügyi támogatást bocsátottak a rendelkezésére; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletnek (13) megfelelően középtávú pénzügyi támogatást bocsátottak a rendelkezésére;

| c) | az európai stabilitási mechanizmus létrehozásáról szóló szerződésnek megfelelően, annak hatálybalépését követően pénzügyi támogatást bocsátottak a rendelkezésére. |
| --- | --- |

c)

az európai stabilitási mechanizmus létrehozásáról szóló szerződésnek megfelelően, annak hatálybalépését követően pénzügyi támogatást bocsátottak a rendelkezésére.

(3)   Azon tagállam, amely igénybe kívánja venni a (2) bekezdés szerinti eltérést, írásbeli kérelmet nyújt be a Bizottsághoz 2012. február 21-ig, vagy az attól az időponttól számított két hónapon belül, amikortól kezdődően a tagállam megfelel a (2) bekezdésben említett feltételek valamelyikének.

(4)   Az érintett tagállam a (3) bekezdés szerinti kérelmében indokolja az eltérés igénybevételének szükségességét a következők megállapításához szükséges információk közlésével:

| a) | – makrogazdasági és költségvetési helyzetére vonatkozó adatok alapján – a nemzeti hozzájáruláshoz szükséges források nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

a)

– makrogazdasági és költségvetési helyzetére vonatkozó adatok alapján – a nemzeti hozzájáruláshoz szükséges források nem állnak rendelkezésre;

| b) | a kifizetések (2) bekezdésben említett megnövelése szükséges az operatív programok további végrehajtásának biztosításához; |
| --- | --- |

b)

a kifizetések (2) bekezdésben említett megnövelése szükséges az operatív programok további végrehajtásának biztosításához;

| c) | a nehézségek akkor is fennállnak, ha a társfinanszírozási rátáknak a III. mellékletben meghatározott felső határait alkalmazzák; |
| --- | --- |

c)

a nehézségek akkor is fennállnak, ha a társfinanszírozási rátáknak a III. mellékletben meghatározott felső határait alkalmazzák;

| d) | az érintett tagállam teljesíti a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett feltételek valamelyikét, a megfelelő tanácsi határozatra vagy más jogi aktusra, valamint azon konkrét időpontra való hivatkozással, amelytől kezdődően a pénzügyi támogatást a tagállam rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

d)

az érintett tagállam teljesíti a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett feltételek valamelyikét, a megfelelő tanácsi határozatra vagy más jogi aktusra, valamint azon konkrét időpontra való hivatkozással, amelytől kezdődően a pénzügyi támogatást a tagállam rendelkezésére bocsátották.

A Bizottság ellenőrzi, hogy a benyújtott információk indokolják-e a (2) bekezdés szerinti eltérés biztosítását. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül kifogással élhet a benyújtott információk helytállóságával kapcsolatban.

Ha a Bizottság kifogással él a tagállam kérelmével kapcsolatban, akkor erről végrehajtási aktussal határozatot fogad el, amelyben közli indokait.

Ha a Bizottság nem él kifogással a tagállam (3) bekezdése szerinti kérelmével kapcsolatban, a kérelmet indokoltnak kell tekinteni.

(5)   A tagállam a kérelmében részletesen ismerteti továbbá, hogy milyen felhasználási céllal kívánja igénybe venni a (2) bekezdés szerinti eltérést, és tájékoztatást nyújt azokról a kiegészítő intézkedésekről, amelyeket annak érdekében irányoz elő, hogy az alapokból származó finanszírozást a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás támogatására összpontosítsa, ideértve adott esetben az operatív programok módosítására vonatkozó információkat is.

(6)   A (2) bekezdés szerinti eltérés a 2013. december 31. után benyújtott költségnyilatkozatokra nem alkalmazható.

(7)   Az időközi kifizetések és a végső egyenleg azt követően történő kiszámításához, hogy a tagállam már nem részesül a (2) bekezdésben említett pénzügyi támogatásban, a Bizottság nem veszi figyelembe az említett bekezdéssel összhangban kifizetett megnövelt összegeket.

Ezeket az összegeket a 79. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azonban figyelembe kell venni.

(8)   A (2) bekezdés alkalmazása következtében megnövelt időközi kifizetési összegeket a lehető legrövidebb időn belül az irányító hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és azok kizárólag az operatív program végrehajtásával összefüggő kifizetésekre használhatók fel.

(9)   A tagállamok a 29. cikk (1) bekezdése szerinti stratégiai jelentéstétel keretében megfelelő információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére az e cikk (2) bekezdése szerinti eltérés felhasználásáról, és ismertetik, hogy a támogatás megnövelt összege hogyan járult hozzá az érintett tagállamban a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításához. A Bizottság a 30. cikk (1) bekezdésében említett stratégiai jelentéstétel során figyelembe veszi ezeket az információkat.

(10)   A (2) bekezdéstől eltérve az időközi kifizetéseken és a végsőegyenleg-kifizetéseken keresztüli uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a közpénzből való hozzájárulást és az operatív program engedélyezéséről szóló bizottsági határozatban az egyes prioritási tengelyek tekintetében megállapított, az alapokból származó támogatás maximális összegét.

(11)   A (2)–(4) bekezdés nem alkalmazható az „európai területi együttműködés” célkitűzés alá tartozó operatív programokra.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet azonban visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni a következő tagállamokra: Írország, Görögország és Portugália esetében attól a naptól kezdődően, amikor az 1083/2006/EK rendelet 77. cikkének (2) bekezdése szerinti pénzügyi támogatást e tagállamok rendelkezésére bocsátották, Magyarország, Lettország és Románia esetében pedig 2010. január 1-jétől kezdődően.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2011. december 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

M. SZPUNAR

---

(1)  2011. október 27-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 1-jei álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2011. december 12-i határozata.

2

(3)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

3

(4)  HL L 30., 2011.2.4., 34. o.

4

(5)  HL L 159., 2011.6.17., 88. o.

5

(6)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

6

(7)  HL L 37., 2009.2.6., 5. o.

7

(8)  HL L 79., 2009.3.25., 39. o.

8

(9)  HL L 150., 2009.6.13., 8. o.

9

(10)  HL L 91., 2011.4.6., 1. o.

10

(11)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

11

(12)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

12

(13)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.”.

13

---

IRÁNYELVEK

| 20.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/9

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/95/EU IRÁNYELVE

(2011. december 13.)

a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról

(átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az említett irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az említett irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A közös menekültpolitika, beleértve a Közös Európai Menekültügyi Rendszert is, lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadság, a biztonság és a jog olyan térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unión belül. |
| --- | --- |

(2)

A közös menekültpolitika, beleértve a Közös Európai Menekültügyi Rendszert is, lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadság, a biztonság és a jog olyan térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unión belül.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodás született arról, hogy az Európai Tanács törekedik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) kiegészített, a menekültek jogállására vonatkozó, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán alapuló Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozására, ily módon megerősítve a visszaküldés tilalmának elvét, és biztosítva, hogy senkit ne küldjenek vissza olyan helyre, ahol üldöztetésnek van kitéve. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodás született arról, hogy az Európai Tanács törekedik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) kiegészített, a menekültek jogállására vonatkozó, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán alapuló Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozására, ily módon megerősítve a visszaküldés tilalmának elvét, és biztosítva, hogy senkit ne küldjenek vissza olyan helyre, ahol üldöztetésnek van kitéve.

| (4) | A genfi egyezmény és a jegyzőkönyv a menekültek védelmét szolgáló nemzetközi jogi rendszer sarokkövét képezi. |
| --- | --- |

(4)

A genfi egyezmény és a jegyzőkönyv a menekültek védelmét szolgáló nemzetközi jogi rendszer sarokkövét képezi.

| (5) | A tamperei következtetések úgy rendelkeznek, hogy a Közös Európai Menekültügyi Rendszernek rövid távon magába kell foglalnia a menekült jogállás elismeréséről és tartalmáról szóló szabályok közelítését. |
| --- | --- |

(5)

A tamperei következtetések úgy rendelkeznek, hogy a Közös Európai Menekültügyi Rendszernek rövid távon magába kell foglalnia a menekült jogállás elismeréséről és tartalmáról szóló szabályok közelítését.

| (6) | A tamperei következtetések arról is rendelkeznek, hogy a menekült jogállásra vonatkozó szabályokat ki kell egészíteni a védelem kiegészítő formáira vonatkozó intézkedésekkel, amelyek valamennyi ilyen védelmet igénylő személy részére megfelelő jogállást kínálnak. |
| --- | --- |

(6)

A tamperei következtetések arról is rendelkeznek, hogy a menekült jogállásra vonatkozó szabályokat ki kell egészíteni a védelem kiegészítő formáira vonatkozó intézkedésekkel, amelyek valamennyi ilyen védelmet igénylő személy részére megfelelő jogállást kínálnak.

| (7) | Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásának első szakasza. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, biztonság és jog térségében megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program felkérte az Európai Bizottságot az első szakasz jogi eszközei értékelésének lezárására, és a második szakasz eszközeinek és intézkedéseinek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a 2010 vége előtti elfogadás céljából történő benyújtására. |
| --- | --- |

(7)

Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásának első szakasza. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, biztonság és jog térségében megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program felkérte az Európai Bizottságot az első szakasz jogi eszközei értékelésének lezárására, és a második szakasz eszközeinek és intézkedéseinek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a 2010 vége előtti elfogadás céljából történő benyújtására.

| (8) | A 2008. október 15–16-án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megjegyezte, hogy a tagállamok között továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a védelem megadása, illetve e védelem formái tekintetében, ezért a hágai programban előírt Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozásának befejezésére, és ezáltal magasabb szintű védelem biztosítására irányuló új kezdeményezéseket sürgetett. |
| --- | --- |

(8)

A 2008. október 15–16-án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megjegyezte, hogy a tagállamok között továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a védelem megadása, illetve e védelem formái tekintetében, ezért a hágai programban előírt Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozásának befejezésére, és ezáltal magasabb szintű védelem biztosítására irányuló új kezdeményezéseket sürgetett.

| (9) | Az Európai Tanács a Stockholmi Programban ismételten hangsúlyozta, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkével összhangban elkötelezett a közös menekültügyi eljáráson és a nemzetközi védelemben részesülők egységes jogállásán alapuló közös és szolidáris védelmi terület legkésőbb 2012-ig történő létrehozása mellett. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Tanács a Stockholmi Programban ismételten hangsúlyozta, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkével összhangban elkötelezett a közös menekültügyi eljáráson és a nemzetközi védelemben részesülők egységes jogállásán alapuló közös és szolidáris védelmi terület legkésőbb 2012-ig történő létrehozása mellett.

| (10) | A végzett értékelések eredményeinek fényében e szakaszban helyénvaló megerősíteni a 2004/83/EK irányelv alapjául szolgáló elveket, valamint törekedni a nemzetközi védelem elismerésére és tartalmára vonatkozó követelmények magasabb szintű szabályok alapján történő további közelítésére. |
| --- | --- |

(10)

A végzett értékelések eredményeinek fényében e szakaszban helyénvaló megerősíteni a 2004/83/EK irányelv alapjául szolgáló elveket, valamint törekedni a nemzetközi védelem elismerésére és tartalmára vonatkozó követelmények magasabb szintű szabályok alapján történő további közelítésére.

| (11) | Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtása során tett tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük és népességi helyzetük miatt – különös és aránytalanul nagy nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(11)

Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtása során tett tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük és népességi helyzetük miatt – különös és aránytalanul nagy nyomás nehezedik.

| (12) | Ezen irányelv legfőbb célja egyrészről annak biztosítása, hogy valamennyi tagállamban azonos feltételeket alkalmazzanak a nemzetközi védelemre valóban rászorulók beazonosítására, másrészről annak elősegítése, hogy e személyek valamennyi tagállamban hozzáférhessenek az ellátások egy minimális szintjéhez. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv legfőbb célja egyrészről annak biztosítása, hogy valamennyi tagállamban azonos feltételeket alkalmazzanak a nemzetközi védelemre valóban rászorulók beazonosítására, másrészről annak elősegítése, hogy e személyek valamennyi tagállamban hozzáférhessenek az ellátások egy minimális szintjéhez.

| (13) | A menekült és a kiegészítő védelmi jogállás elismerésére és tartalmára vonatkozó szabályok közelítésének segítenie kell a nemzetközi védelmet kérelmezők tagállamok közötti másodlagos migrációjának korlátozását, amennyiben az ilyen migrációt kizárólag a jogi szabályozások eltérései idézik elő. |
| --- | --- |

(13)

A menekült és a kiegészítő védelmi jogállás elismerésére és tartalmára vonatkozó szabályok közelítésének segítenie kell a nemzetközi védelmet kérelmezők tagállamok közötti másodlagos migrációjának korlátozását, amennyiben az ilyen migrációt kizárólag a jogi szabályozások eltérései idézik elő.

| (14) | A tagállamok az ezen irányelvben rögzített szabályoknál kedvezőbb rendelkezéseket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn azon harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek vonatkozásában, akik valamely tagállam területén nemzetközi védelmet keresnek, amennyiben az ilyen kérelem alapjául az szolgál, hogy az érintett személy a genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja értelmében menekült, vagy kiegészítő védelemre jogosult személy. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok az ezen irányelvben rögzített szabályoknál kedvezőbb rendelkezéseket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn azon harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek vonatkozásában, akik valamely tagállam területén nemzetközi védelmet keresnek, amennyiben az ilyen kérelem alapjául az szolgál, hogy az érintett személy a genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja értelmében menekült, vagy kiegészítő védelemre jogosult személy.

| (15) | Nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá azon harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek, akik számára nem a nemzetközi védelem szükségessége miatt, hanem kivételes vagy humanitárius okból hozott diszkrecionális döntés alapján engedélyezték a tagállamok területén való tartózkodást. |
| --- | --- |

(15)

Nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá azon harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek, akik számára nem a nemzetközi védelem szükségessége miatt, hanem kivételes vagy humanitárius okból hozott diszkrecionális döntés alapján engedélyezték a tagállamok területén való tartózkodást.

| (16) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Így biztosítani kívánja különösen az emberi méltóság, valamint a menedékkérők és az őket kísérő családtagjaik menedékhez való jogának teljes körű tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani e Charta 1., 7., 11., 14., 15., 16., 18., 21., 24., 34. és 35. cikke alkalmazását, ezért ennek megfelelően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(16)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Így biztosítani kívánja különösen az emberi méltóság, valamint a menedékkérők és az őket kísérő családtagjaik menedékhez való jogának teljes körű tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani e Charta 1., 7., 11., 14., 15., 16., 18., 21., 24., 34. és 35. cikke alkalmazását, ezért ennek megfelelően kell végrehajtani.

| (17) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel való bánásmód tekintetében a tagállamokat kötelezik azon – többek között a hátrányos megkülönböztetést tiltó – nemzetközi jogi okmányok, amelyeknek szerződő felei. |
| --- | --- |

(17)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel való bánásmód tekintetében a tagállamokat kötelezik azon – többek között a hátrányos megkülönböztetést tiltó – nemzetközi jogi okmányok, amelyeknek szerződő felei.

| (18) | Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük „a gyermek mindenek felett álló érdekét”, összhangban az Egyesült Nemzetek 1989. évi, a gyermek jogairól szóló egyezményével. A mindenek felett álló érdekének vizsgálatakor a tagállamoknak megfelelően tekintetbe kell venniük különösen a család egységének elvét, a kiskorú jólétét és szociális fejlődését, a személyi biztonságát érintő megfontolásokat, valamint a kiskorú véleményét életkorának és érettségi fokának megfelelően. |
| --- | --- |

(18)

Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük „a gyermek mindenek felett álló érdekét”, összhangban az Egyesült Nemzetek 1989. évi, a gyermek jogairól szóló egyezményével. A mindenek felett álló érdekének vizsgálatakor a tagállamoknak megfelelően tekintetbe kell venniük különösen a család egységének elvét, a kiskorú jólétét és szociális fejlődését, a személyi biztonságát érintő megfontolásokat, valamint a kiskorú véleményét életkorának és érettségi fokának megfelelően.

| (19) | Ki kell terjeszteni a családtag fogalmát, figyelembe véve az eltartotti viszony különféle sajátos körülményeit, valamint a gyermek mindenek felett álló érdekének szentelendő külön figyelmet. |
| --- | --- |

(19)

Ki kell terjeszteni a családtag fogalmát, figyelembe véve az eltartotti viszony különféle sajátos körülményeit, valamint a gyermek mindenek felett álló érdekének szentelendő külön figyelmet.

| (20) | Ezen irányelv nem sérti az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára nyújtott menedékjogról szóló jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(20)

Ezen irányelv nem sérti az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára nyújtott menedékjogról szóló jegyzőkönyvet.

| (21) | A menekültjogállás elismerése deklaratív aktus. |
| --- | --- |

(21)

A menekültjogállás elismerése deklaratív aktus.

| (22) | Az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával folytatott egyeztetések értékes iránymutatásként szolgálhatnak a tagállamok számára a menekült jogállásnak a genfi egyezmény 1. cikke alapján történő meghatározásához. |
| --- | --- |

(22)

Az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával folytatott egyeztetések értékes iránymutatásként szolgálhatnak a tagállamok számára a menekült jogállásnak a genfi egyezmény 1. cikke alapján történő meghatározásához.

| (23) | Annak érdekében, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai a genfi egyezmény alkalmazása során iránymutatást kapjanak, meg kell állapítani a menekült jogállás meghatározásának és tartalmának szabályait. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai a genfi egyezmény alkalmazása során iránymutatást kapjanak, meg kell állapítani a menekült jogállás meghatározásának és tartalmának szabályait.

| (24) | A menedékkérőknek a genfi egyezmény 1. cikke értelmében menekültként történő elismerésére vonatkozóan közös feltételeket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(24)

A menedékkérőknek a genfi egyezmény 1. cikke értelmében menekültként történő elismerésére vonatkozóan közös feltételeket kell elfogadni.

| (25) | Így különösen szükséges a következőkre vonatkozó közös fogalmak bevezetése: sur place védelem szükségessége, a sérelem és védelem forrásai, a belföldi védelem és az üldöztetés, beleértve az üldöztetés okait is. |
| --- | --- |

(25)

Így különösen szükséges a következőkre vonatkozó közös fogalmak bevezetése: sur place védelem szükségessége, a sérelem és védelem forrásai, a belföldi védelem és az üldöztetés, beleértve az üldöztetés okait is.

| (26) | Amennyiben hajlandóak és képesek rá, védelmet egyrészt az állam, másrészt olyan felek és szervezetek nyújthatnak – ideértve nemzetközi szervezeteket is –, amelyek valamely régiót vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartják, és teljesítik az ezen irányelvben meghatározott feltételeket. E védelemnek hatékonynak és nem ideiglenes jellegűnek kell lennie. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben hajlandóak és képesek rá, védelmet egyrészt az állam, másrészt olyan felek és szervezetek nyújthatnak – ideértve nemzetközi szervezeteket is –, amelyek valamely régiót vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartják, és teljesítik az ezen irányelvben meghatározott feltételeket. E védelemnek hatékonynak és nem ideiglenes jellegűnek kell lennie.

| (27) | Az üldöztetés vagy súlyos sérelem ellen hatékony belföldi védelmet kell biztosítani a kérelmező számára a származási ország azon részén, ahová biztonságosan és jogszerűen elutazhat, bebocsátást nyerhet, és ahol ésszerűen elvárható, hogy letelepedhet. Amennyiben az állam vagy az állam megbízottai felelősek az üldöztetésért vagy a súlyos sérelemért, akkor azt kell vélelmezni, hogy a kérelmező számára nem áll rendelkezésre hatékony védelem. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, az ő mindenek felett álló érdekét szolgáló megfelelő gondozási és gyermekfelügyeleti megoldások elérhetőségét is vizsgálni kell annak megállapításakor, hogy a védelem hatékonyan elérhető-e. |
| --- | --- |

(27)

Az üldöztetés vagy súlyos sérelem ellen hatékony belföldi védelmet kell biztosítani a kérelmező számára a származási ország azon részén, ahová biztonságosan és jogszerűen elutazhat, bebocsátást nyerhet, és ahol ésszerűen elvárható, hogy letelepedhet. Amennyiben az állam vagy az állam megbízottai felelősek az üldöztetésért vagy a súlyos sérelemért, akkor azt kell vélelmezni, hogy a kérelmező számára nem áll rendelkezésre hatékony védelem. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, az ő mindenek felett álló érdekét szolgáló megfelelő gondozási és gyermekfelügyeleti megoldások elérhetőségét is vizsgálni kell annak megállapításakor, hogy a védelem hatékonyan elérhető-e.

| (28) | Különösen fontos az, hogy a tagállamok a kiskorúak nemzetközi védelem iránti kérelmének elbírálása során tekintettel legyenek az üldöztetésnek kifejezetten a gyermekeket veszélyeztető formáira. |
| --- | --- |

(28)

Különösen fontos az, hogy a tagállamok a kiskorúak nemzetközi védelem iránti kérelmének elbírálása során tekintettel legyenek az üldöztetésnek kifejezetten a gyermekeket veszélyeztető formáira.

| (29) | A genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja szerinti menekültkénti elismerés egyik feltétele, hogy okozati kapcsolat álljon fenn az üldöztetés okai, azaz a faji, illetőleg vallási okok, nemzeti hovatartozás, politikai meggyőződés vagy meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozás, valamint az üldözési cselekmények, illetve az üldözési cselekmények elleni védelem hiánya között. |
| --- | --- |

(29)

A genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja szerinti menekültkénti elismerés egyik feltétele, hogy okozati kapcsolat álljon fenn az üldöztetés okai, azaz a faji, illetőleg vallási okok, nemzeti hovatartozás, politikai meggyőződés vagy meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozás, valamint az üldözési cselekmények, illetve az üldözési cselekmények elleni védelem hiánya között.

| (30) | Hasonlóképpen szükséges bevezetni a „meghatározott társadalmi csoporthoz tartozás” miatti üldöztetés közös fogalmát. Egy meghatározott társadalmi csoport meghatározása céljából kellő figyelmet kell fordítani a kérelmező neméből fakadó szempontokra, ideértve a nemi identitást és szexuális irányultságot, ami kapcsolódhat bizonyos olyan jogi hagyományokhoz és szokásokhoz, amelyek például a nemi szervek megcsonkításához, kényszersterilizációhoz, illetve kényszerabortuszhoz vezethetnek, amennyiben azok kapcsolatban állnak a kérelmező üldöztetéstől való megalapozott félelmével. |
| --- | --- |

(30)

Hasonlóképpen szükséges bevezetni a „meghatározott társadalmi csoporthoz tartozás” miatti üldöztetés közös fogalmát. Egy meghatározott társadalmi csoport meghatározása céljából kellő figyelmet kell fordítani a kérelmező neméből fakadó szempontokra, ideértve a nemi identitást és szexuális irányultságot, ami kapcsolódhat bizonyos olyan jogi hagyományokhoz és szokásokhoz, amelyek például a nemi szervek megcsonkításához, kényszersterilizációhoz, illetve kényszerabortuszhoz vezethetnek, amennyiben azok kapcsolatban állnak a kérelmező üldöztetéstől való megalapozott félelmével.

| (31) | Az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel ellentétes cselekményeket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának preambuluma, valamint 1. és 2. cikke sorolja fel, valamint azokat belefoglalták a terrorizmus leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló ENSZ-határozatokba is, amelyek szerint: „a terrorcselekmények, illetve a terrorista módszerek és gyakorlatok ellentétesek az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel”, továbbá: „a terrorcselekmények tudatos finanszírozása és megtervezése, illetve az arra való felbujtás szintén ellentétes az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel”. |
| --- | --- |

(31)

Az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel ellentétes cselekményeket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának preambuluma, valamint 1. és 2. cikke sorolja fel, valamint azokat belefoglalták a terrorizmus leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló ENSZ-határozatokba is, amelyek szerint: „a terrorcselekmények, illetve a terrorista módszerek és gyakorlatok ellentétesek az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel”, továbbá: „a terrorcselekmények tudatos finanszírozása és megtervezése, illetve az arra való felbujtás szintén ellentétes az Egyesült Nemzetek céljaival és alapelveivel”.

| (32) | A „jogállás” fogalma a 14. cikk értelmében magában foglalhatja a menekültjogállást is. |
| --- | --- |

(32)

A „jogállás” fogalma a 14. cikk értelmében magában foglalhatja a menekültjogállást is.

| (33) | Meg kell állapítani a kiegészítő védelmi jogállás meghatározásának és tartalmának szabályait is. A kiegészítő védelem biztosítása a genfi egyezményben meghatározott menekültvédelemhez képest kiegészítő és pótlólagos jellegű. |
| --- | --- |

(33)

Meg kell állapítani a kiegészítő védelmi jogállás meghatározásának és tartalmának szabályait is. A kiegészítő védelem biztosítása a genfi egyezményben meghatározott menekültvédelemhez képest kiegészítő és pótlólagos jellegű.

| (34) | Meg kell állapítani azon közös kritériumokat, amelyek alapján a nemzetközi védelmet kérők a kiegészítő védelemre jogosultként ismerhetők el. E kritériumok a tagállamok emberi jogi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségein és a fennálló gyakorlaton alapulnak. |
| --- | --- |

(34)

Meg kell állapítani azon közös kritériumokat, amelyek alapján a nemzetközi védelmet kérők a kiegészítő védelemre jogosultként ismerhetők el. E kritériumok a tagállamok emberi jogi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségein és a fennálló gyakorlaton alapulnak.

| (35) | Valamely ország lakosságát vagy lakosságának bizonyos csoportját rendszeresen fenyegető veszélyek önmagukban általában nem keletkeztetnek olyan egyéni fenyegetettséget, amely súlyos sérelemnek minősülne. |
| --- | --- |

(35)

Valamely ország lakosságát vagy lakosságának bizonyos csoportját rendszeresen fenyegető veszélyek önmagukban általában nem keletkeztetnek olyan egyéni fenyegetettséget, amely súlyos sérelemnek minősülne.

| (36) | A menekültek családtagjai azon puszta tényből kifolyólag, hogy a menekült személlyel rokonsági kapcsolatban állnak, általában olyan fokú üldöztetésnek vannak kitéve, ami a menekültjogállás elismeréséhez alapul szolgálhat. |
| --- | --- |

(36)

A menekültek családtagjai azon puszta tényből kifolyólag, hogy a menekült személlyel rokonsági kapcsolatban állnak, általában olyan fokú üldöztetésnek vannak kitéve, ami a menekültjogállás elismeréséhez alapul szolgálhat.

| (37) | A nemzetbiztonság és a közrend fogalma magában foglalja azon eseteket is, amikor a harmadik ország állampolgára a nemzetközi terrorizmust támogató szervezethez tartozik, vagy ilyen szervezetet támogat. |
| --- | --- |

(37)

A nemzetbiztonság és a közrend fogalma magában foglalja azon eseteket is, amikor a harmadik ország állampolgára a nemzetközi terrorizmust támogató szervezethez tartozik, vagy ilyen szervezetet támogat.

| (38) | Az ezen irányelvben foglalt jogosultságokról történő döntéshozatal során a tagállamoknak kellő figyelemmel kell lenniük a gyermek mindenek felett álló érdekére és azon közeli hozzátartozók nemzetközi védelemben részesülő személytől való egyedi függőségi helyzetére, akik már a tagállamban tartózkodnak, és nem családtagjai a nemzetközi védelemben részesülő személynek. Kivételes körülmények fennállása esetén, ha a nemzetközi védelemben részesülő személy közeli hozzátartozója házas kiskorú, akit azonban nem kísér házastársa, a tagállamok tekinthetik úgy, hogy a kiskorú mindenek felett álló érdekei ahhoz fűződnek, hogy az eredeti családjával maradjon. |
| --- | --- |

(38)

Az ezen irányelvben foglalt jogosultságokról történő döntéshozatal során a tagállamoknak kellő figyelemmel kell lenniük a gyermek mindenek felett álló érdekére és azon közeli hozzátartozók nemzetközi védelemben részesülő személytől való egyedi függőségi helyzetére, akik már a tagállamban tartózkodnak, és nem családtagjai a nemzetközi védelemben részesülő személynek. Kivételes körülmények fennállása esetén, ha a nemzetközi védelemben részesülő személy közeli hozzátartozója házas kiskorú, akit azonban nem kísér házastársa, a tagállamok tekinthetik úgy, hogy a kiskorú mindenek felett álló érdekei ahhoz fűződnek, hogy az eredeti családjával maradjon.

| (39) | A stockholmi program azon felhívásának eleget téve, miszerint egységes menekült-, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállást kell létrehozni, valamint a szükséges és tényszerűen indokolt eltérések kivételével, a kiegészítő védelemben részesülők számára a menekülteket ezen irányelv szerint megillető jogokkal és ellátásokkal azonos jogokat és ellátásokat kell biztosítani, valamint azonos jogosultsági feltételek alkalmazandók rájuk. |
| --- | --- |

(39)

A stockholmi program azon felhívásának eleget téve, miszerint egységes menekült-, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállást kell létrehozni, valamint a szükséges és tényszerűen indokolt eltérések kivételével, a kiegészítő védelemben részesülők számára a menekülteket ezen irányelv szerint megillető jogokkal és ellátásokkal azonos jogokat és ellátásokat kell biztosítani, valamint azonos jogosultsági feltételek alkalmazandók rájuk.

| (40) | Nemzetközi kötelezettségeik keretein belül a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a munkavállaláshoz, a szociális és egészségügyi ellátáshoz, valamint a beilleszkedést segítő intézkedésekhez való hozzáféréssel kapcsolatos kedvezmények nyújtásához tartózkodási engedély előzetes kiállítása szükséges. |
| --- | --- |

(40)

Nemzetközi kötelezettségeik keretein belül a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a munkavállaláshoz, a szociális és egészségügyi ellátáshoz, valamint a beilleszkedést segítő intézkedésekhez való hozzáféréssel kapcsolatos kedvezmények nyújtásához tartózkodási engedély előzetes kiállítása szükséges.

| (41) | Ahhoz, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek hatékonyabban gyakorolhassák és igénybe vehessék az ezen irányelvben meghatározott jogaikat és ellátásaikat, figyelembe kell venni különleges igényeiket, valamint a társadalmi beilleszkedésük sajátos kihívásait. Ez általában nem eredményezhet a saját állampolgárokkal szemben alkalmazottnál kedvezőbb bánásmódot, nem sértve a tagállamok azon lehetőségét, hogy kedvezőbb szabályokat vezessenek be vagy tartsanak fenn. |
| --- | --- |

(41)

Ahhoz, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek hatékonyabban gyakorolhassák és igénybe vehessék az ezen irányelvben meghatározott jogaikat és ellátásaikat, figyelembe kell venni különleges igényeiket, valamint a társadalmi beilleszkedésük sajátos kihívásait. Ez általában nem eredményezhet a saját állampolgárokkal szemben alkalmazottnál kedvezőbb bánásmódot, nem sértve a tagállamok azon lehetőségét, hogy kedvezőbb szabályokat vezessenek be vagy tartsanak fenn.

| (42) | Ebben az összefüggésben különösen törekedni kell azon – többek között pénzügyi korlátokkal kapcsolatos – problémák megoldására, amelyek akadályozzák a nemzetközi védelemben részesülő személyek foglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési lehetőségekhez és szakképzéshez való hatékony hozzáférését. |
| --- | --- |

(42)

Ebben az összefüggésben különösen törekedni kell azon – többek között pénzügyi korlátokkal kapcsolatos – problémák megoldására, amelyek akadályozzák a nemzetközi védelemben részesülő személyek foglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési lehetőségekhez és szakképzéshez való hatékony hozzáférését.

| (43) | Ezen irányelv nem érinti a tagállamok által az oktatás előmozdítására biztosított pénzügyi támogatásokat. |
| --- | --- |

(43)

Ezen irányelv nem érinti a tagállamok által az oktatás előmozdítására biztosított pénzügyi támogatásokat.

| (44) | Különleges intézkedéseket kell kilátásba helyezni a nemzetközi védelmet élvezők által külföldi diplomáik, okleveleik vagy képesítést igazoló egyéb okirataik hitelesítése kapcsán tapasztalt gyakorlati nehézségek hatékony megoldása céljából, különös tekintettel az igazoló okmányok hiányára, illetve arra, ha e személyek nem tudják fedezni az elismerési eljárásokkal kapcsolatos költségeket. |
| --- | --- |

(44)

Különleges intézkedéseket kell kilátásba helyezni a nemzetközi védelmet élvezők által külföldi diplomáik, okleveleik vagy képesítést igazoló egyéb okirataik hitelesítése kapcsán tapasztalt gyakorlati nehézségek hatékony megoldása céljából, különös tekintettel az igazoló okmányok hiányára, illetve arra, ha e személyek nem tudják fedezni az elismerési eljárásokkal kapcsolatos költségeket.

| (45) | Különösen a szociális nehézségek elkerülése érdekében helyénvaló, hogy a nemzetközi védelemben részesített személyeknek a szociális ellátások tekintetében, hátrányos megkülönböztetés nélkül, megfelelő szociális védelmet és megélhetést biztosítsanak. A szociális védelem vonatkozásában a kiegészítő védelemben részesülőknek biztosítandó alapellátások nyújtásának módját és részleteit a nemzeti jogszabályoknak kell meghatározniuk. Azon lehetőséget, amely szerint az ilyen védelem az alapellátásokra korlátozható, úgy kell értelmezni, hogy annak legalább minimális jövedelemtámogatást, valamint betegségi, terhességi, illetve gyermeknevelési támogatást biztosítania kell, amennyiben ezen ellátásokat az adott tagállam nemzeti jogszabályai a saját állampolgárok számára is biztosítják. |
| --- | --- |

(45)

Különösen a szociális nehézségek elkerülése érdekében helyénvaló, hogy a nemzetközi védelemben részesített személyeknek a szociális ellátások tekintetében, hátrányos megkülönböztetés nélkül, megfelelő szociális védelmet és megélhetést biztosítsanak. A szociális védelem vonatkozásában a kiegészítő védelemben részesülőknek biztosítandó alapellátások nyújtásának módját és részleteit a nemzeti jogszabályoknak kell meghatározniuk. Azon lehetőséget, amely szerint az ilyen védelem az alapellátásokra korlátozható, úgy kell értelmezni, hogy annak legalább minimális jövedelemtámogatást, valamint betegségi, terhességi, illetve gyermeknevelési támogatást biztosítania kell, amennyiben ezen ellátásokat az adott tagállam nemzeti jogszabályai a saját állampolgárok számára is biztosítják.

| (46) | A nemzetközi védelemben részesülő személyek számára biztosítani kell az egészségügyi ellátáshoz – beleértve a fizikai és a pszichológiai ellátást is – való hozzáférést. |
| --- | --- |

(46)

A nemzetközi védelemben részesülő személyek számára biztosítani kell az egészségügyi ellátáshoz – beleértve a fizikai és a pszichológiai ellátást is – való hozzáférést.

| (47) | A menekült- vagy kiegészítő védelmi jogállásban részesülő személyeknek kínált integrációs programokban, ideértve adott esetben a nyelvoktatást és az adott tagállamon belüli védelmi jogállásukhoz fűződő egyéni jogaikkal és kötelezettségeikkel kapcsolatos tájékoztatás nyújtását, a lehető leginkább figyelembe kell venni különleges igényeiket, valamint helyzetük sajátosságait. |
| --- | --- |

(47)

A menekült- vagy kiegészítő védelmi jogállásban részesülő személyeknek kínált integrációs programokban, ideértve adott esetben a nyelvoktatást és az adott tagállamon belüli védelmi jogállásukhoz fűződő egyéni jogaikkal és kötelezettségeikkel kapcsolatos tájékoztatás nyújtását, a lehető leginkább figyelembe kell venni különleges igényeiket, valamint helyzetük sajátosságait.

| (48) | Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell, figyelembe véve különösen a tagállamok nemzetközi kötelezettségeinek alakulását a visszaküldés tilalma terén, munkaerőpiacaik helyzetét, valamint az integráció közös alapelveinek fejlődését. |
| --- | --- |

(48)

Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell, figyelembe véve különösen a tagállamok nemzetközi kötelezettségeinek alakulását a visszaküldés tilalma terén, munkaerőpiacaik helyzetét, valamint az integráció közös alapelveinek fejlődését.

| (49) | Mivel az irányelv céljait, nevezetesen a nemzetközi védelem tagállamok által harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek számára történő megadására és e védelem tartalmára vonatkozó szabályok megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(49)

Mivel az irányelv céljait, nevezetesen a nemzetközi védelem tagállamok által harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek számára történő megadására és e védelem tartalmára vonatkozó szabályok megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (50) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4a. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(50)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4a. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (51) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(51)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (52) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2004/83/EK irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az utóbb említett irányelvből következik. |
| --- | --- |

(52)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2004/83/EK irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az utóbb említett irányelvből következik.

| (53) | Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében feltüntetett 2004/83/EK irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(53)

Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében feltüntetett 2004/83/EK irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Cél

Ezen irányelv célja a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, a menekültek és a kiegészítő védelemre jogosultak egységes jogállására, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályoknak a megállapítása.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)   „nemzetközi védelem”: az e) pont szerinti menekültjogállás, illetve a g) pont szerinti kiegészítő védelmi jogállás;

b)   „nemzetközi védelemben részesülő személyek”: az e) és g) pont szerint meghatározott menekült- vagy kiegészítő védelmi jogállásban részesülő személyek;

c)   „genfi egyezmény”: az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállására vonatkozó, 1951. július 28-án Genfben megkötött egyezmény;

d)   „menekült”: harmadik ország olyan állampolgára, aki faji, illetőleg vallási okok, nemzeti hovatartozása, politikai meggyőződése avagy meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozása miatti üldöztetéstől való megalapozott félelme miatt az állampolgársága szerinti országon kívül tartózkodik, és nem tudja, vagy az üldöztetéstől való félelmében nem kívánja annak az országnak a védelmét igénybe venni; vagy olyan hontalan személy, aki korábbi szokásos tartózkodási helyén kívül tartózkodva a fenti okoknál fogva nem tud, vagy az üldöztetéstől való félelmében nem akar oda visszatérni, és akire a 12. cikk nem vonatkozik;

e)   „menekültjogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy valamely tagállam által menekültként történő elismerése;

f)   „kiegészítő védelemre jogosult személy”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nem minősül menekültnek, de akivel kapcsolatban megalapozott okokból azt kell feltételezni, hogy származási országába, illetőleg hontalan személy esetében a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti országba való visszatérése esetén a 15. cikk szerinti súlyos sérelem elszenvedése tényleges veszélyének lenne kitéve; valamint akire a 17. cikk (1) és (2) bekezdése nem vonatkozik, és nem tudja vagy az ilyen veszélytől való félelmében nem kívánja ezen ország védelmét igénybe venni;

g)   „kiegészítő védelmi jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy valamely tagállam által kiegészítő védelemre jogosult személyként történő elismerése;

h)   „nemzetközi védelem iránti kérelem”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által valamely tagállamnál előterjesztett olyan védelem iránti kérelem, amely a menekültjogállás, illetve a kiegészítő védelmi jogállás kérelmezéseként értelmezhető, és amely kapcsán a kérelmező nem kéri kifejezetten egy más jellegű, ezen irányelv hatálya alá nem tartozó olyan védelem biztosítását, amelynek megadását külön kell kérelmezni;

i)   „kérelmező”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot;

j)   „családtag”: a nemzetközi védelemben részesülő személy alábbi olyan családtagjai, akik a nemzetközi védelem iránti kérelemmel összefüggésben a kérdéses tagállamban tartózkodnak, amennyiben a családi kötelék már a származási országban is fennállt:

a nemzetközi védelemben részesülő személy házastársa vagy nőtlen/hajadon élettársa, amennyiben az érintett tagállam harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó jogszabályai vagy gyakorlata az élettársakat a házaspárokhoz hasonló módon kezeli,

az első francia bekezdésben említett párok, valamint a nemzetközi védelemben részesülő személy kiskorú, nem házas gyermekei, függetlenül attól, hogy házasságban vagy házasságon kívül születtek, vagy nemzeti jogszabályok értelmében örökbe fogadták őket,

amennyiben a nemzetközi védelemben részesülő személy kiskorú és nem házas, az apja, az anyja vagy az érte jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján felelős egyéb felnőtt;

k)   „kiskorú”: a 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy;

l)   „kísérő nélküli kiskorú”: olyan kiskorú, aki jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján érte felelős nagykorú személy kísérete nélkül lépett a tagállamok területére, mindaddig, amíg ilyen személy tényleges felügyelete alá nem kerül; ide tartozik azon kiskorú is, aki a tagállamok területére történt belépést követően maradt felügyelet nélkül;

m)   „tartózkodási engedély”: a tagállam hatóságai által az említett állam jogszabályai alapján előírt formában kiállított, harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy számára az ország területén történő tartózkodást lehetővé tévő engedély;

n)   „származási ország”: az állampolgárság, illetve hontalan személyek esetében a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország vagy országok.

3. cikk

Kedvezőbb elbírálás elve

A tagállamok kedvezőbb szabályokat vezethetnek be, illetve tarthatnak fenn annak meghatározására, hogy ki minősül menekültnek, illetve kiegészítő védelemre jogosult személynek, valamint a nemzetközi védelem tartalmának meghatározására, amennyiben e vonatkozó szabályok összeegyeztethetők ezen irányelvvel.

II.   FEJEZET

A NEMZETKÖZI VÉDELEM IRÁNTI KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

4. cikk

A tények és körülmények értékelése

(1)   A tagállamok a kérelmező kötelezettségének tekinthetik, hogy a lehető leggyorsabban bemutasson a nemzetközi védelem iránti kérelem megalapozásához szükséges valamennyi bizonyítékot. A kérelem szempontjából jelentőséggel bíró bizonyítékok értékelését – a kérelmező közreműködésével – a tagállam végzi.

(2)   Az (1) bekezdésben említett bizonyítékok közé tartoznak a kérelmező által az alábbiak tekintetében szolgáltatott információk, valamint ezek alátámasztására a kérelmező birtokában lévő dokumentumok: a kérelmező életkora, háttere – ideértve az érintett hozzátartozókét is –, személyazonossága, állampolgársága(i), korábbi tartózkodási helye(i), illetve a korábbi tartózkodási helye(i) szerinti ország(ok), menedékjog iránt korábban benyújtott kérelmei, utazásának útvonala, úti okmányai, továbbá nemzetközi védelem iránti kérelmének indokai.

(3)   A nemzetközi védelem iránti kérelem értékelése egyedi alapon, a következők figyelembevételével történik:

| a) | a kérelemre vonatkozó határozat meghozatalának időpontjában a származási országra vonatkozó valamennyi releváns tény, ideértve a származási ország törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit, valamint azok alkalmazási módját is; |
| --- | --- |

a)

a kérelemre vonatkozó határozat meghozatalának időpontjában a származási országra vonatkozó valamennyi releváns tény, ideértve a származási ország törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit, valamint azok alkalmazási módját is;

| b) | a kérelmező releváns nyilatkozatai és az általa bemutatott dokumentumok, ideértve az arra vonatkozó információkat is, hogy a kérelmező üldöztetésnek vagy súlyos sérelemnek ki volt-e téve, illetve, hogy ezek veszélye fennáll-e; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező releváns nyilatkozatai és az általa bemutatott dokumentumok, ideértve az arra vonatkozó információkat is, hogy a kérelmező üldöztetésnek vagy súlyos sérelemnek ki volt-e téve, illetve, hogy ezek veszélye fennáll-e;

| c) | a kérelmező egyéni helyzete és személyes körülményei, ideértve az olyan tényezőket is, mint a háttér, nem és életkor, annak megállapítása érdekében, hogy a személyes körülményeit figyelembe véve a vele szemben elkövetett cselekmények vagy azon cselekmények, amelyeket vele szemben elkövethetnek, üldöztetésnek, illetve súlyos sérelemnek minősülnek-e; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező egyéni helyzete és személyes körülményei, ideértve az olyan tényezőket is, mint a háttér, nem és életkor, annak megállapítása érdekében, hogy a személyes körülményeit figyelembe véve a vele szemben elkövetett cselekmények vagy azon cselekmények, amelyeket vele szemben elkövethetnek, üldöztetésnek, illetve súlyos sérelemnek minősülnek-e;

| d) | azon kérdés megválaszolása, hogy a kérelmező a származási ország elhagyása után végzett-e olyan tevékenységet, amelynek kizárólagos vagy legfőbb célja a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához szükséges feltételek megteremtése volt, annak megállapítása érdekében, hogy e tevékenysége miatt az említett országba való visszatérése esetén a kérelmező vonatkozásában üldöztetés vagy súlyos sérelem veszélye fennállna-e; |
| --- | --- |

d)

azon kérdés megválaszolása, hogy a kérelmező a származási ország elhagyása után végzett-e olyan tevékenységet, amelynek kizárólagos vagy legfőbb célja a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához szükséges feltételek megteremtése volt, annak megállapítása érdekében, hogy e tevékenysége miatt az említett országba való visszatérése esetén a kérelmező vonatkozásában üldöztetés vagy súlyos sérelem veszélye fennállna-e;

| e) | azon kérdés megválaszolása, hogy ésszerűen elvárható-e a kérelmezőtől, hogy egy olyan másik állam védelmét vegye igénybe, amelynek állampolgárságát megszerezheti. |
| --- | --- |

e)

azon kérdés megválaszolása, hogy ésszerűen elvárható-e a kérelmezőtől, hogy egy olyan másik állam védelmét vegye igénybe, amelynek állampolgárságát megszerezheti.

(4)   Azon tény, hogy a kérelmező korábban már üldöztetésnek vagy súlyos sérelemnek volt kitéve, illetve vele szemben ilyen üldöztetés vagy súlyos sérelem közvetlen veszélye állt fenn, komoly alátámasztásául szolgál a kérelmező üldöztetéstől való megalapozott félelmének, valamit a súlyos sérelem tényleges veszélyének, kivéve, amennyiben alapos okból feltételezhető, hogy a kérelmezőt nem fogják újból üldözni, illetve hogy a súlyos sérelem veszélye vele szemben már nem áll fenn.

(5)   Amennyiben a tagállamok alkalmazzák az (1) bekezdés első mondatában említett elvet, amely szerint a kérelmezőnek meg kell indokolnia a nemzetközi védelem iránti kérelmét, és amennyiben a kérelmező állításait nem támasztják alá dokumentumok vagy egyéb bizonyítékok, úgy ezen állításokat nem kell bizonyítani, amennyiben:

| a) | a kérelmező láthatóan mindent megtett kérelmének alátámasztása érdekében; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező láthatóan mindent megtett kérelmének alátámasztása érdekében;

| b) | a kérelmező átadta a rendelkezésére álló valamennyi bizonyítékot, és az egyéb jelentős, de hiányzó bizonyítékok vonatkozásában kielégítő magyarázatot adott; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező átadta a rendelkezésére álló valamennyi bizonyítékot, és az egyéb jelentős, de hiányzó bizonyítékok vonatkozásában kielégítő magyarázatot adott;

| c) | megállapítható, hogy a kérelmező állításai logikailag összefüggőek és hihetőek, és nem mondanak ellent a kérelmével kapcsolatban ismert általános és egyedi információknak; |
| --- | --- |

c)

megállapítható, hogy a kérelmező állításai logikailag összefüggőek és hihetőek, és nem mondanak ellent a kérelmével kapcsolatban ismert általános és egyedi információknak;

| d) | a kérelmező az első adandó alkalommal benyújtotta a nemzetközi védelem iránti kérelmét, kivéve, amennyiben alapos indokkal igazolni tudja ennek elmulasztását; és |
| --- | --- |

d)

a kérelmező az első adandó alkalommal benyújtotta a nemzetközi védelem iránti kérelmét, kivéve, amennyiben alapos indokkal igazolni tudja ennek elmulasztását; és

| e) | általánosságban megállapítható a kérelmező szavahihetősége. |
| --- | --- |

e)

általánosságban megállapítható a kérelmező szavahihetősége.

5. cikk

Sur place nemzetközi védelem

(1)   Az üldöztetéstől való megalapozott félelem, illetve a súlyos sérelem tényleges veszélye alapulhat olyan eseményeken is, amelyek azután következtek be, hogy a kérelmező a származási országát elhagyta.

(2)   Az üldöztetéstől való megalapozott félelem, illetve a súlyos sérelem tényleges veszélye alapulhat a kérelmezőnek a származási ország elhagyása után folytatott tevékenységén is, különösen amennyiben megállapítható, hogy a kérelem alapjául szolgáló tevékenységek a származási országban már meglévő meggyőződés vagy beállítottság kifejezését és folytatását képezik.

(3)   A genfi egyezmény sérelme nélkül, a tagállamok megállapíthatják, hogy az ismételt kérelmet benyújtó kérelmező rendszerint nem ismerhető el menekültként, amennyiben az üldöztetés veszélye olyan körülményeken alapul, amelyeket a származási ország elhagyását követően a kérelmező maga idézett elő.

6. cikk

Az üldöztetés, illetve a súlyos sérelem forrásai

Az üldöztetés, illetve a súlyos sérelem forrásai az alábbiak lehetnek:

| a) | az állam; |
| --- | --- |

a)

az állam;

| b) | az államot vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartó felek vagy szervezetek; |
| --- | --- |

b)

az államot vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartó felek vagy szervezetek;

| c) | az államtól független szereplők, amennyiben megállapítható, hogy az a) és b) pontban említett szereplők, ideértve a nemzetközi szervezeteket is, nem képesek vagy nem hajlandók az üldöztetéssel, illetve a súlyos sérelemmel szemben a 7. cikk szerint védelmet nyújtani. |
| --- | --- |

c)

az államtól független szereplők, amennyiben megállapítható, hogy az a) és b) pontban említett szereplők, ideértve a nemzetközi szervezeteket is, nem képesek vagy nem hajlandók az üldöztetéssel, illetve a súlyos sérelemmel szemben a 7. cikk szerint védelmet nyújtani.

7. cikk

A védelem nyújtói

(1)   Az üldöztetés vagy súlyos sérelem elleni védelmet csak az alábbiak nyújthatják:

| a) | az állam; vagy |
| --- | --- |

a)

az állam; vagy

| b) | az államot vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartó felek vagy szervezetek, ideértve a nemzetközi szervezeteket is, |
| --- | --- |

b)

az államot vagy az államterület egy jelentős részét ellenőrzésük alatt tartó felek vagy szervezetek, ideértve a nemzetközi szervezeteket is,

amennyiben hajlandóak és képesek a (2) bekezdés szerinti védelem nyújtására.

(2)   Az üldöztetés vagy súlyos sérelem elleni védelemnek hatékonynak és ideiglenes jellegűnek kell lennie. A védelem általában akkor biztosított, ha az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett szereplők – például az üldöztetésnek, illetve súlyos sérelmet okozónak minősülő cselekmények felderítéséhez, büntetőeljárás útján történő üldözéséhez és szankcionálásához szükséges hatékony jogszabályokkal – megfelelő lépéseket tesznek az üldöztetés, illetve a súlyos sérelem megakadályozása érdekében, és ha a kérelmező hozzáférhet e védelemhez.

(3)   Annak értékelésekor, hogy egy adott államot vagy ezen állam területének egy jelentős részét egy nemzetközi szervezet ellenőrzi-e, és hogy e szervezet biztosítja-e a (2) bekezdés szerinti védelmet, a tagállamok figyelembe veszik a vonatkozó uniós jogi aktusokban adott esetben meghatározott iránymutatásokat.

8. cikk

Belföldi védelem

(1)   A nemzetközi védelem iránti kérelem értékelésének részeként a tagállamok megállapíthatják, hogy a kérelmező nem szorul nemzetközi védelemre, amennyiben a származási ország egy részében:

| a) | nem áll fenn az üldöztetéstől való megalapozott félelem ténye, illetve a súlyos sérelem tényleges veszélye; vagy |
| --- | --- |

a)

nem áll fenn az üldöztetéstől való megalapozott félelem ténye, illetve a súlyos sérelem tényleges veszélye; vagy

| b) | hozzáférhet a 7. cikk szerint meghatározott, üldöztetés vagy súlyos sérelem elleni védelemhez, |
| --- | --- |

b)

hozzáférhet a 7. cikk szerint meghatározott, üldöztetés vagy súlyos sérelem elleni védelemhez,

és amennyiben a kérelmező biztonságosan és jogszerűen odautazhat és bebocsátást nyerhet az érintett országrészbe, és ésszerűen elvárható, hogy ott letelepedjen.

(2)   Annak vizsgálata során, hogy a kérelmező esetében fennáll-e az üldöztetéstől való megalapozott félelem ténye, illetve a súlyos sérelem tényleges veszélye, illetve hogy a kérelmező – az (1) bekezdéssel összhangban – a származási ország valamely részében hozzáférhet-e az üldöztetés vagy súlyos sérelem elleni védelemhez, a tagállamok a kérelemről szóló határozat meghozatalakor figyelembe veszik az érintett országrészben fennálló általános helyzetet, valamint a kérelmező személyes körülményeit, összhangban a 4. cikkel. E célból a tagállamok biztosítják, hogy olyan releváns forrásokból szerezzenek pontos és naprakész információkat, mint például az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal.

III.   FEJEZET

A MENEKÜLTKÉNTI ELISMERÉS FELTÉTELEI

9. cikk

Az üldöztetés

(1)   Egy cselekmény a genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja szerint akkor minősül üldözésnek, ha:

| a) | jellegénél, illetve ismétlődésénél fogva elegendően súlyos ahhoz, hogy az alapvető emberi jogokat súlyosan megsértse, különös tekintettel az állam azon kötelezettségeire, amelyektől az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 15. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet eltérni; vagy |
| --- | --- |

a)

jellegénél, illetve ismétlődésénél fogva elegendően súlyos ahhoz, hogy az alapvető emberi jogokat súlyosan megsértse, különös tekintettel az állam azon kötelezettségeire, amelyektől az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 15. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet eltérni; vagy

| b) | különböző olyan intézkedések együtteséből áll össze, amelyek elég súlyosan sértik az emberi jogokat ahhoz, hogy az érintett személy helyzetére az a) pontban említetthez hasonló módon hassanak. |
| --- | --- |

b)

különböző olyan intézkedések együtteséből áll össze, amelyek elég súlyosan sértik az emberi jogokat ahhoz, hogy az érintett személy helyzetére az a) pontban említetthez hasonló módon hassanak.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti üldözés többek között a következő cselekmények formájában jelenhet meg:

| a) | fizikai vagy pszichikai erőszak alkalmazása, ideértve a nemi erőszakot is; |
| --- | --- |

a)

fizikai vagy pszichikai erőszak alkalmazása, ideértve a nemi erőszakot is;

| b) | olyan törvényi, rendeleti, közigazgatási, rendőrségi és/vagy igazságszolgáltatási intézkedések, amelyek önmagukban hátrányosan megkülönböztető jellegűek, vagy amelyeket hátrányosan megkülönböztető módon alkalmaznak; |
| --- | --- |

b)

olyan törvényi, rendeleti, közigazgatási, rendőrségi és/vagy igazságszolgáltatási intézkedések, amelyek önmagukban hátrányosan megkülönböztető jellegűek, vagy amelyeket hátrányosan megkülönböztető módon alkalmaznak;

| c) | aránytalanságok vagy hátrányos megkülönböztetés a büntetőeljárás során, aránytalan vagy hátrányosan megkülönböztető jellegű büntetés; |
| --- | --- |

c)

aránytalanságok vagy hátrányos megkülönböztetés a büntetőeljárás során, aránytalan vagy hátrányosan megkülönböztető jellegű büntetés;

| d) | a bírósági jogvédelem megtagadása, amennyiben mindez aránytalan vagy hátrányosan megkülönböztető jellegű büntetéssel jár; |
| --- | --- |

d)

a bírósági jogvédelem megtagadása, amennyiben mindez aránytalan vagy hátrányosan megkülönböztető jellegű büntetéssel jár;

| e) | konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadás miatti büntetőeljárás vagy büntetés, amennyiben a katonai szolgálat teljesítése bűncselekmény vagy a 12. cikk (2) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá tartozó valamely cselekmény elkövetésével járna; |
| --- | --- |

e)

konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadás miatti büntetőeljárás vagy büntetés, amennyiben a katonai szolgálat teljesítése bűncselekmény vagy a 12. cikk (2) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá tartozó valamely cselekmény elkövetésével járna;

| f) | olyan cselekmények, amelyeket nemi hovatartozás miatt vagy gyermekekkel szemben követtek el. |
| --- | --- |

f)

olyan cselekmények, amelyeket nemi hovatartozás miatt vagy gyermekekkel szemben követtek el.

(3)   A 2. cikk d) pontjával összhangban, a 10. cikkben említett okok, valamint az e cikk (1) bekezdésében üldözésnek minősített cselekmények, illetve az ilyen cselekményekkel szembeni védelem hiánya között összefüggésnek kell lennie.

10. cikk

Üldöztetési okok

(1)   Az üldöztetési okok értékelésekor a tagállamok a következőket veszik figyelembe:

| a) | a faj fogalma magában foglalja különösen a bőrszín, származás, illetve meghatározott etnikai csoporthoz való tartozás szempontjait; |
| --- | --- |

a)

a faj fogalma magában foglalja különösen a bőrszín, származás, illetve meghatározott etnikai csoporthoz való tartozás szempontjait;

| b) | a vallás fogalma magában foglalja különösen a teista, nem teista és ateista meggyőződéseket, magánjellegű, illetve nyilvános vallási szertartásokon akár egyedül, akár másokkal való részvételt, illetve az ilyen szertartásokon történő részvételtől való tartózkodást, más vallásos jellegű tevékenységeket vagy véleménynyilvánítást, illetve bármilyen vallásos hiten alapuló, illetve e hit által megkövetelt személyes vagy közösségi magatartásformát; |
| --- | --- |

b)

a vallás fogalma magában foglalja különösen a teista, nem teista és ateista meggyőződéseket, magánjellegű, illetve nyilvános vallási szertartásokon akár egyedül, akár másokkal való részvételt, illetve az ilyen szertartásokon történő részvételtől való tartózkodást, más vallásos jellegű tevékenységeket vagy véleménynyilvánítást, illetve bármilyen vallásos hiten alapuló, illetve e hit által megkövetelt személyes vagy közösségi magatartásformát;

| c) | a nemzetiség fogalma nem korlátozódik az állampolgárságra vagy annak hiányára, hanem magában foglalja különösen az olyan csoporthoz való tartozást is, amelyet annak kulturális, etnikai, illetve nyelvi identitása, közös földrajzi vagy politikai származása, illetve egy másik állam lakosságához fűződő viszonya határoz meg; |
| --- | --- |

c)

a nemzetiség fogalma nem korlátozódik az állampolgárságra vagy annak hiányára, hanem magában foglalja különösen az olyan csoporthoz való tartozást is, amelyet annak kulturális, etnikai, illetve nyelvi identitása, közös földrajzi vagy politikai származása, illetve egy másik állam lakosságához fűződő viszonya határoz meg;

| d) | valamely csoport különösen akkor minősül meghatározott társadalmi csoportnak, ha:






  — | a csoport tagjai veleszületett jellemzőkkel vagy meg nem változtatható közös háttérrel rendelkeznek vagy olyan közös meggyőződésük, illetve jellemzőik vannak, amelyek olyannyira alapvetők az identitás, illetve lelkiismeret szempontjából, hogy az érintett személyeket nem lehetne azok feladására kényszeríteni, illetve |
| --- | --- | --- |

d)

valamely csoport különösen akkor minősül meghatározott társadalmi csoportnak, ha:

—

a csoport tagjai veleszületett jellemzőkkel vagy meg nem változtatható közös háttérrel rendelkeznek vagy olyan közös meggyőződésük, illetve jellemzőik vannak, amelyek olyannyira alapvetők az identitás, illetve lelkiismeret szempontjából, hogy az érintett személyeket nem lehetne azok feladására kényszeríteni, illetve

| — | a csoport az érintett országban egyértelműen elkülöníthető identitással rendelkezik, mivel a csoportot az azt körülvevő társadalom másként kezeli. |
| --- | --- |

—

a csoport az érintett országban egyértelműen elkülöníthető identitással rendelkezik, mivel a csoportot az azt körülvevő társadalom másként kezeli.

A származási ország körülményeitől függően meghatározott társadalmi csoportnak minősülhet az olyan csoport is, amely tagjainak közös jellemzője a szexuális irányultságon alapul. Nem tartoznak a szexuális irányultság fogalma alá az olyan cselekmények, amelyek a tagállamok nemzeti joga értelmében bűncselekménynek minősülnek. Egy meghatározott társadalmi csoporthoz tartozás meghatározása vagy egy ilyen csoport jellemzőinek beazonosítása céljából kellő figyelmet kell fordítani a nemre vonatkozó szempontokra, ideértve a nemi identitást is;

| e) | a politikai vélemény fogalma különösen azt foglalja magában, hogy a kérelmező egy olyan ügyben, amely a 6. cikkben említett potenciális üldözőt, annak politikáját vagy eljárását érinti, meghatározott véleményt, gondolatokat vagy meggyőződést képvisel, függetlenül attól, hogy a kérelmező az adott vélemény, gondolatok vagy meggyőződés alapján cselekedett-e. |
| --- | --- |

e)

a politikai vélemény fogalma különösen azt foglalja magában, hogy a kérelmező egy olyan ügyben, amely a 6. cikkben említett potenciális üldözőt, annak politikáját vagy eljárását érinti, meghatározott véleményt, gondolatokat vagy meggyőződést képvisel, függetlenül attól, hogy a kérelmező az adott vélemény, gondolatok vagy meggyőződés alapján cselekedett-e.

(2)   Annak értékelésekor, hogy a kérelmező üldöztetéstől való félelme megalapozott-e, nincs jelentősége annak, hogy a kérelmező ténylegesen rendelkezik-e az üldöztetés alapjául szolgáló faji, vallási, nemzetiségi, társadalmi vagy politikai jellemzőkkel, amennyiben üldözője úgy tekinti, hogy rendelkezik e jellemzőkkel.

11. cikk

Megszűnés

(1)   A harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy a továbbiakban már nem minősül menekültnek, amennyiben:

| a) | az állampolgársága szerinti ország védelmét önként újra igénybe veszi; vagy |
| --- | --- |

a)

az állampolgársága szerinti ország védelmét önként újra igénybe veszi; vagy

| b) | állampolgárságának elvesztését követően azt önként újra megszerzi; vagy |
| --- | --- |

b)

állampolgárságának elvesztését követően azt önként újra megszerzi; vagy

| c) | új állampolgárságot szerez, és az új állampolgársága szerinti ország védelmét élvezi; vagy |
| --- | --- |

c)

új állampolgárságot szerez, és az új állampolgársága szerinti ország védelmét élvezi; vagy

| d) | önként újra letelepszik azon országban, amelyet az üldöztetéstől való félelmében elhagyott, illetve amelybe ezért nem tért vissza; vagy |
| --- | --- |

d)

önként újra letelepszik azon országban, amelyet az üldöztetéstől való félelmében elhagyott, illetve amelybe ezért nem tért vissza; vagy

| e) | azon körülmények megszűnése miatt, amelyek kapcsán menekültként ismerték el, az állampolgársága szerinti ország védelmének igénybevételét a továbbiakban már nem utasíthatja el; vagy |
| --- | --- |

e)

azon körülmények megszűnése miatt, amelyek kapcsán menekültként ismerték el, az állampolgársága szerinti ország védelmének igénybevételét a továbbiakban már nem utasíthatja el; vagy

| f) | azon körülmények megszűnése miatt, amelyek kapcsán menekültként ismerték el, hontalan személyként vissza tud térni a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti országba. |
| --- | --- |

f)

azon körülmények megszűnése miatt, amelyek kapcsán menekültként ismerték el, hontalan személyként vissza tud térni a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti országba.

(2)   Az (1) bekezdés e) és f) pontjának alkalmazásakor a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a körülményekben bekövetkezett változás annyira jelentős és maradandó jellegű-e, hogy a menekült üldöztetés miatti félelme már nem tekinthető megalapozottnak.

(3)   Az (1) bekezdés e) és f) pontja nem vonatkozik azon menekültre, aki egy korábbi üldöztetésből fakadó kényszerítő okokra tud hivatkozni arra vonatkozóan, hogy miért nem kíván élni az állampolgársága szerinti ország, illetve hontalan személy esetén a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti ország védelmével.

12. cikk

Kizáró okok

(1)   A harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nem ismerhető el menekültként, amennyiben az érintett személy(t):

| a) | a genfi egyezmény 1. cikkének D. pontja szerint nem az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának, hanem az Egyesült Nemzetek valamely más szervének vagy ügynökségének védelmében vagy támogatásában részesül. Amennyiben e védelem vagy támogatás bármely okból anélkül szűnt meg, hogy e személyek helyzetét az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének megfelelő határozataival összhangban véglegesen rendezték volna, e személyeket ipso facto megilletik az ezen irányelv által biztosított ellátások; |
| --- | --- |

a)

a genfi egyezmény 1. cikkének D. pontja szerint nem az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának, hanem az Egyesült Nemzetek valamely más szervének vagy ügynökségének védelmében vagy támogatásában részesül. Amennyiben e védelem vagy támogatás bármely okból anélkül szűnt meg, hogy e személyek helyzetét az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének megfelelő határozataival összhangban véglegesen rendezték volna, e személyeket ipso facto megilletik az ezen irányelv által biztosított ellátások;

| b) | a tartózkodási helye szerinti ország hatáskörrel rendelkező hatóságai olyan személyként ismerték el, akit az érintett ország állampolgáraiéval megegyező vagy az azokéval egyenértékű jogok és kötelezettségek illetnek meg. |
| --- | --- |

b)

a tartózkodási helye szerinti ország hatáskörrel rendelkező hatóságai olyan személyként ismerték el, akit az érintett ország állampolgáraiéval megegyező vagy az azokéval egyenértékű jogok és kötelezettségek illetnek meg.

(2)   A harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nem ismerhető el menekültként, amennyiben nyomós okkal feltételezhető, hogy az érintett személy:

| a) | béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni, az ilyen bűncselekményekről rendelkező nemzetközi okmányokban meghatározott bűncselekményt követett el; |
| --- | --- |

a)

béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni, az ilyen bűncselekményekről rendelkező nemzetközi okmányokban meghatározott bűncselekményt követett el;

| b) | a menedéket nyújtó országon kívül, az országba menekültként történő befogadását – vagyis a menekültként való elismerésen alapuló tartózkodási engedély kiállításának időpontját – megelőzően súlyos, nem politikai bűncselekményt követett el; a különösen kegyetlen cselekmények akkor is súlyos, nem politikai bűncselekménynek minősíthetők, ha azokat állítólagos politikai célból követték el; |
| --- | --- |

b)

a menedéket nyújtó országon kívül, az országba menekültként történő befogadását – vagyis a menekültként való elismerésen alapuló tartózkodási engedély kiállításának időpontját – megelőzően súlyos, nem politikai bűncselekményt követett el; a különösen kegyetlen cselekmények akkor is súlyos, nem politikai bűncselekménynek minősíthetők, ha azokat állítólagos politikai célból követték el;

| c) | az Egyesült Nemzetek – az ENSZ Alapokmányának preambulumában, illetve 1. és 2. cikkében meghatározott – céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös. |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Nemzetek – az ENSZ Alapokmányának preambulumában, illetve 1. és 2. cikkében meghatározott – céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös.

(3)   Az (2) bekezdés rendelkezéseit az abban említett bűncselekmények vagy cselekmények felbujtóira, illetve az azok elkövetésében bármilyen módon részt vevő személyekre is alkalmazni kell.

IV.   FEJEZET

A MENEKÜLTJOGÁLLÁS

13. cikk

A menekültként való elismerés

A tagállamok olyan harmadik országbeli állampolgárt vagy hontalan személyt ismernek el menekültként, aki megfelel a II. és III. fejezetben előírt feltételeknek.

14. cikk

A menekültjogállás visszavonása, megszüntetése, illetve megújításának megtagadása

(1)   Amennyiben a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy a 11. cikk értelmében már nem minősül menekültnek, úgy a 2004/83/EK irányelv hatálybalépése után benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelmek tekintetében a tagállamok visszavonják, illetve megszüntetik az érintett személy valamely kormányzati, közigazgatási, bírósági vagy kvázibírósági szerv által elismert menekültjogállását, illetve megtagadják annak megújítását.

(2)   A menekült 4. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségének sérelme nélkül, amelynek értelmében köteles minden releváns tényt felfedni, illetve a rendelkezésére álló, jelentőséggel bíró dokumentumokat bemutatni, a menekültjogállást elismerő tagállamnak egyedi alapon kell bizonyítania, hogy az érintett személy e cikk (1) bekezdésének értelmében már nem minősül menekültnek, illetve, hogy sohasem minősült annak.

(3)   A tagállamok visszavonják, illetve megszüntetik a harmadik ország állampolgárának vagy a hontalan személynek a menekültjogállását, illetve megtagadják annak megújítását, ha a menekültjogállás elismerése után az érintett tagállam megállapítja, hogy:

| a) | az érintett személy menekültként való elismerését a 12. cikkel összhangban ki kellett volna zárni, illetve az érintett személy menekültként való elismerése a 12. cikkel összhangban kizárt; |
| --- | --- |

a)

az érintett személy menekültként való elismerését a 12. cikkel összhangban ki kellett volna zárni, illetve az érintett személy menekültként való elismerése a 12. cikkel összhangban kizárt;

| b) | a menekültjogállás elismerésében döntő szerepet játszott az, hogy az érintett személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, vagy tényeket elhallgatott, ideértve hamis vagy hamisított dokumentumok felhasználását is. |
| --- | --- |

b)

a menekültjogállás elismerésében döntő szerepet játszott az, hogy az érintett személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, vagy tényeket elhallgatott, ideértve hamis vagy hamisított dokumentumok felhasználását is.

(4)   A tagállamok visszavonhatják, illetve megszüntethetik a menekült valamely kormányzati, közigazgatási, bírósági vagy kvázibírósági szerv által elismert jogállását, illetve megtagadhatják annak megújítását, amennyiben:

| a) | alaposan feltehető, hogy veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam biztonságára; |
| --- | --- |

a)

alaposan feltehető, hogy veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam biztonságára;

| b) | különösen súlyos bűncselekményért való jogerős elítéléséből fakadóan veszélyt jelent az érintett tagállam társadalmára. |
| --- | --- |

b)

különösen súlyos bűncselekményért való jogerős elítéléséből fakadóan veszélyt jelent az érintett tagállam társadalmára.

(5)   A (4) bekezdésben említett esetekben a tagállamok határozhatnak úgy, hogy nem ismerik el a menekültjogállást, amennyiben még nem született arról határozat.

(6)   A (4) és (5) bekezdés hatálya alá tartozó személyeket megilletik a genfi egyezmény 3., 4., 16., 22., 31., 32., és 33. cikkében meghatározott vagy az azoknak megfelelő jogok, amennyiben e személyek az érintett tagállamban tartózkodnak.

V.   FEJEZET

A KIEGÉSZÍTŐ VÉDELEMRE VALÓ JOGOSULTSÁG FELTÉTELEI

15. cikk

Súlyos sérelem

Az alábbiak minősülnek súlyos sérelemnek:

| a) | halálbüntetés kiszabása vagy végrehajtása; vagy |
| --- | --- |

a)

halálbüntetés kiszabása vagy végrehajtása; vagy

| b) | kínzás vagy embertelen, illetve megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazása a kérelmezővel szemben a származási országban; vagy |
| --- | --- |

b)

kínzás vagy embertelen, illetve megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazása a kérelmezővel szemben a származási országban; vagy

| c) | nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktushelyzetekben felmerülő megkülönböztetés nélküli erőszak következtében polgári személy életének vagy testi épségének súlyos és egyedi fenyegetettsége. |
| --- | --- |

c)

nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktushelyzetekben felmerülő megkülönböztetés nélküli erőszak következtében polgári személy életének vagy testi épségének súlyos és egyedi fenyegetettsége.

16. cikk

Megszűnés

(1)   A harmadik ország állampolgárának, illetve a hontalan személynek kiegészítő védelemre való jogosultsága megszűnik, amennyiben a kiegészítő védelem elismeréséhez vezető körülmények megszűntek, vagy olyan mértékben változtak meg, hogy az említett védelem már nem szükséges.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásakor a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a körülményekben bekövetkezett változás annyira jelentős és maradandó jellegű-e, hogy a kiegészítő védelemre jogosult személy súlyos sérelemmel szembeni fenyegetettsége már nem megalapozott.

(3)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik azon kiegészítő védelmet élvezőkre, akik egy korábbi súlyos sérelemből fakadó kényszerítő okokra tudnak hivatkozni arra vonatkozóan, hogy miért nem kívánnak élni az állampolgárság szerinti ország, illetve hontalan személy esetén a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország védelmével.

17. cikk

Kizáró okok

(1)   A harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nem ismerhető el kiegészítő védelemre jogosultként, amennyiben nyomós okkal feltételezhető, hogy az érintett személy:

| a) | béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni, az ilyen bűncselekményekről rendelkező nemzetközi okmányokban meghatározott bűncselekményt követett el; |
| --- | --- |

a)

béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni, az ilyen bűncselekményekről rendelkező nemzetközi okmányokban meghatározott bűncselekményt követett el;

| b) | súlyos bűncselekményt követett el; |
| --- | --- |

b)

súlyos bűncselekményt követett el;

| c) | az Egyesült Nemzetek – az ENSZ Alapokmányának preambulumában, illetve 1. és 2. cikkében meghatározott – céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös; |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Nemzetek – az ENSZ Alapokmányának preambulumában, illetve 1. és 2. cikkében meghatározott – céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös;

| d) | veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam társadalmára vagy biztonságára. |
| --- | --- |

d)

veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam társadalmára vagy biztonságára.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseit az abban említett bűncselekmények vagy cselekmények felbujtóira, illetve az azok elkövetésében bármilyen módon részt vevő személyekre is alkalmazni kell.

(3)   A tagállamok kizárhatják a harmadik ország állampolgárát, illetve a hontalan személyt a kiegészítő védelemre jogosultak köréből, amennyiben az érintett személy az érintett tagállamba történő befogadását megelőzően egy vagy több, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó olyan bűncselekményt követett el, amely az érintett tagállamban történő elkövetés esetén szabadságvesztéssel lenne büntetendő, és amennyiben a kérelmező csak az e bűncselekmény elkövetésével járó büntetés elkerülése érdekében hagyta el származási országát.

VI.   FEJEZET

A KIEGÉSZÍTŐ VÉDELMI JOGÁLLÁS

18. cikk

A kiegészítő védelmi jogállás elismerése

A tagállamok olyan harmadik országbeli állampolgárt vagy hontalan személyt részesítenek kiegészítő védelemben, aki megfelel a II. és V. fejezetben előírt feltételeknek.

19. cikk

A kiegészítő védelmi jogállás visszavonása, megszüntetése, illetve megújításának megtagadása

(1)   Amennyiben a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy a 16. cikk értelmében már nem jogosult kiegészítő védelemre, úgy a 2004/83/EK irányelv hatálybalépése után benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelmek tekintetében a tagállamok visszavonják, illetve megszüntetik az érintett személy valamely kormányzati, közigazgatási, bírósági vagy kvázibírósági szerv által elismert kiegészítő védelmi jogállását, illetve megtagadják annak megújítását.

(2)   A tagállamok visszavonhatják, illetve megszüntethetik a harmadik ország állampolgára, illetve a hontalan személy valamely kormányzati, közigazgatási, bírósági vagy kvázibírósági szerv által elismert kiegészítő védelmi jogállását, illetve megtagadhatják annak megújítását, amennyiben az érintett személyt a kiegészítő védelmi jogállás elismerését követően a 17. cikk (3) bekezdésével összhangban ki kellett volna zárni a kiegészítő védelemre jogosultak közül.

(3)   A tagállamok visszavonják, illetve megszüntetik a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kiegészítő védelmi jogállását, illetve megtagadják annak megújítását, ha:

| a) | az érintett személyt a kiegészítő védelmi jogállás elismerését követően a 17. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban ki kell vagy ki kellett volna zárni a kiegészítő védelemre jogosultak közül; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyt a kiegészítő védelmi jogállás elismerését követően a 17. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban ki kell vagy ki kellett volna zárni a kiegészítő védelemre jogosultak közül;

| b) | a kiegészítő védelmi jogállás elismerésében döntő szerepet játszott az, hogy az érintett személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, vagy tényeket elhallgatott, ideértve hamis vagy hamisított dokumentumok felhasználását is. |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő védelmi jogállás elismerésében döntő szerepet játszott az, hogy az érintett személy nyilatkozata során megváltoztatta a tényeket, vagy tényeket elhallgatott, ideértve hamis vagy hamisított dokumentumok felhasználását is.

(4)   A harmadik ország állampolgára, illetve a hontalan személy 4. cikk (1) bekezdése szerinti azon kötelezettségének sérelme nélkül, amelynek értelmében köteles minden releváns tényt felfedni, illetve a rendelkezésére álló, jelentőséggel bíró dokumentumokat bemutatni, a kiegészítő védelmi jogállást elismerő tagállamnak egyedi alapon kell bizonyítania, hogy az érintett személy e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének értelmében nem, vagy már nem jogosult kiegészítő védelemre.

VII.   FEJEZET

A NEMZETKÖZI VÉDELEM TARTALMA

20. cikk

Általános rendelkezések

(1)   E fejezet rendelkezései nem sértik a genfi egyezményben megállapított jogokat.

(2)   Eltérő rendelkezés hiányában e fejezetet mind a menekültek, mind pedig a kiegészítő védelemre jogosult személyek vonatkozásában alkalmazni kell.

(3)   A tagállamok e fejezet rendelkezéseinek végrehajtása során figyelembe veszik a veszélyeztetett csoporthoz tartozó személyek, mint például kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a mentális zavarokkal küzdő személyek, valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái áldozatainak sajátos helyzetét.

(4)   A (3) bekezdés csak azon személyekre alkalmazandó, akiknek különös szükségleteit helyzetük egyedi értékelését követően elismerték.

(5)   E fejezet kiskorúakat érintő rendelkezéseinek végrehajtása során a tagállamoknak mindenek előtt a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartaniuk.

21. cikk

Visszaküldés elleni védelem

(1)   A tagállamok nemzetközi jogi kötelezettségeiknek megfelelően tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét.

(2)   Amennyiben azt az (1) bekezdésben említett nemzetközi kötelezettségek nem tiltják, úgy a tagállamok – a menekültként való hivatalos elismerés tényétől függetlenül – visszaküldhetik a menekültet, ha:

| a) | alaposan feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam biztonságára; vagy |
| --- | --- |

a)

alaposan feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tartózkodási helye szerinti tagállam biztonságára; vagy

| b) | különösen súlyos bűncselekményért való jogerős elítéléséből fakadóan veszélyt jelent az érintett tagállam társadalmára. |
| --- | --- |

b)

különösen súlyos bűncselekményért való jogerős elítéléséből fakadóan veszélyt jelent az érintett tagállam társadalmára.

(3)   A tagállamok visszavonhatják, illetve megszüntethetik a (2) bekezdés hatálya alá tartozó menekült tartózkodási engedélyét, illetve megtagadhatják annak megújítását vagy megadását.

22. cikk

Tájékoztatás

A tagállamok a menekült vagy a kiegészítő védelemi jogállás megadását követően haladéktalanul tájékoztatják a nemzetközi védelemben részesülő személyeket a jogállásukkal kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről, olyan nyelven, amelyet az érintett személyek megértenek, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megértenek.

23. cikk

A család egységének fenntartása

(1)   A tagállamok biztosítják a család egységének fenntarthatóságát.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személy azon családtagjai, akik személyükben nem jogosultak ilyen védelemre, a nemzeti eljárásokkal összhangban igényelhessék a 24–35. cikkben említett ellátásokat, amennyiben mindez összeegyeztethető a családtag személyes jogállásával.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható, amennyiben a családtagot a III. és V. fejezet alapján kizárták, vagy ki kell zárni a nemzetközi védelemből.

(4)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére, a tagállamok nemzetbiztonsági vagy közrendi okokból megtagadhatják, korlátozhatják vagy visszavonhatják az azokban említett ellátásokat.

(5)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy e cikk azon egyéb közeli hozzátartozókra is alkalmazandó, akik a származási ország elhagyásának időpontjában a családdal együtt éltek, és akik ezen időpontban teljes mértékben vagy nagy részben a nemzetközi védelemben részesülő személy eltartottjai voltak.

24. cikk

Tartózkodási engedély

(1)   A tagállamok közvetlenül a nemzetközi védelem megadását követően és a 21. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, legalább három évig érvényes és megújítható tartózkodási engedélyt állítanak ki a menekült jogállású személyek számára, kivéve, ha ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.

A 23. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a menekült jogállásúként elismert személyek családtagjai részére kiállítandó tartózkodási engedély érvényességi ideje kevesebb lehet három évnél, és e tartózkodási engedély megújítható.

(2)   A tagállamok a nemzetközi védelem magadását követően a lehető leghamarabb a kiegészítő védelemben részesített személyek és családtagjaik számára megújítható tartózkodási engedélyt állítanak ki legalább egyéves, illetve megújítás esetén legalább kétéves érvényességi idővel, kivéve, amennyiben ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.

25. cikk

Úti okmányok

(1)   A tagállamok a menekült jogállásúként elismert személyek részére, a saját területükön kívülre történő utazás céljából a genfi egyezmény mellékletében meghatározott formájú úti okmányokat állítanak ki, kivéve, amennyiben ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.

(2)   A tagállamok a területükön kívüli utazást lehetővé tevő okmányokat állítanak ki a kiegészítő védelemben részesülő olyan személyek számára, akik nem kaphatnak nemzeti útlevelet, kivéve, amennyiben ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.

26. cikk

A munkavállaláshoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok közvetlenül a nemzetközi védelem megadását követően engedélyezik a védelemben részesülő személyek számára, hogy az adott foglalkozásra, illetve a közszolgálatra vonatkozó általános szabályokkal összhangban, önálló vagy nem önálló jövedelemszerző tevékenységet folytassanak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek számára – a saját állampolgárokra vonatkozókkal azonos feltételek mellett – olyan tevékenységeket kínáljanak fel, mint például a foglalkoztatáshoz kapcsolódó felnőttképzési lehetőségek, a szakképzés – ideértve szakmai továbbképzéseket is –, a munkahelyi gyakorlati tapasztalatok szerzése, valamint a munkaügyi hivatalok által nyújtott tanácsadás.

(3)   A tagállamok arra törekednek, hogy megkönnyítsék a nemzetközi védelemben részesülő személyek (2) bekezdésben említett tevékenységekhez való teljes körű hozzáférését.

(4)   A javadalmazás, az önálló vagy nem önálló jövedelemszerző tevékenységekkel kapcsolatos társadalombiztosítási rendszerek elérhetősége és más foglalkoztatási feltételek tekintetében a tagállamok hatályos jogszabályait kell alkalmazni.

27. cikk

Az oktatáshoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok – a saját állampolgárokra vonatkozókkal azonos feltételek mellett – az oktatási rendszerhez teljes körű hozzáférést biztosítanak a nemzetközi védelemben részesülő valamennyi kiskorú számára.

(2)   A tagállamok – a harmadik országok területükön jogszerűen tartózkodó állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek mellett – lehetővé teszik a nemzetközi védelemben részesülő felnőttek számára a közoktatási rendszerhez, továbbképzéshez és átképzéshez való hozzáférést.

28. cikk

A képesítések elismertetésére alkalmazott eljárásokhoz történő hozzáférés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a külföldi diplomák, oklevelek vagy képesítést igazoló egyéb okiratok elismerésére irányuló meglévő eljárások keretében a nemzetközi védelemben részesülő személyek a saját állampolgárokkal egyenlő elbánásban részesüljenek.

(2)   A tagállamok törekednek annak megkönnyítésére, hogy az iskolai képesítésüket dokumentumokkal igazolni nem képes, nemzetközi védelemben részesülő személyek teljeskörűen hozzáférhessenek a korábbi tanulmányaik értékelését, érvényesítését és akkreditálását szolgáló megfelelő rendszerekhez. Az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 2. cikke (2) bekezdésének és 3. cikke (3) bekezdésének.

29. cikk

Szociális védelem

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek az e védelmet nyújtó tagállamban a saját állampolgárok számára meghatározottakkal azonos feltételek mellett részesüljenek a szükséges szociális ellátásokban.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános szabálytól eltérve, a tagállamok a kiegészítő védelemben részesített személyek számára nyújtandó szociális ellátásokat az alapellátásokra korlátozhatják, amelyeket aztán a saját állampolgároknak nyújtott mértékben és a rájuk alkalmazandó feltételek szerint kell biztosítani.

30. cikk

Egészségügyi ellátás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek az e védelmet nyújtó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek mellett juthassanak egészségügyi ellátáshoz.

(2)   A tagállamok – a védelmet nyújtó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek mellett – megfelelő egészségügyi ellátást biztosítanak – ideértve szükség esetén a mentális zavarok kezelését is – a nemzetközi védelemben részesülő, különleges igényekkel rendelkező személyek, így például a várandós nők, a fogyatékkal élő személyek, a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formáinak áldozatai, valamint az olyan kiskorúak számára, akik bármilyen formájú visszaélés, elhanyagolás, kizsákmányolás, kínzás, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód, illetve fegyveres konfliktus áldozatai voltak.

31. cikk

Kísérő nélküli kiskorúak

(1)   A tagállamok a nemzetközi védelem megadása után haladéktalanul megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorúak számára eseti gondnok, illetve szükség esetén a kiskorúak gondozásáért és jólétéért felelős szerv általi, vagy bármely más megfelelő képviseletet biztosítsanak, ideértve a jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló képviseletet is.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kijelölt gondnok vagy a képviselő ezen irányelv rendelkezéseinek végrehajtása során megfelelően figyelembe vegye a kiskorú szükségleteit. A hatáskörrel rendelkező hatóságok rendszeres értékeléseket végeznek.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kísérő nélküli kiskorúakat a következőknél helyezzék el:

| a) | felnőtt hozzátartozók; vagy |
| --- | --- |

a)

felnőtt hozzátartozók; vagy

| b) | nevelőcsalád; vagy |
| --- | --- |

b)

nevelőcsalád; vagy

| c) | kiskorúak elhelyezésére szakosodott gondozóközpontok; vagy |
| --- | --- |

c)

kiskorúak elhelyezésére szakosodott gondozóközpontok; vagy

| d) | kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyek. |
| --- | --- |

d)

kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyek.

Ilyenkor a gyermek kívánságait életkorára és érettségi fokára tekintettel kell figyelembe venni.

(4)   Biztosítani kell, hogy a testvérek, figyelembe véve az érintett kiskorú érdekének elsődlegességét, valamint különösen életkorát és érettségi szintjét, lehetőség szerint együtt maradhassanak. A kísérő nélküli kiskorúak tartózkodási helyét a lehető legritkábban szabad változtatni.

(5)   Amennyiben egy kísérő nélküli kiskorú nemzetközi védelemben részesült, és családtagjainak felkutatása még nem kezdődött meg, a tagállamok a nemzetközi védelem megadását követően mielőbb megkezdik a felkutatásukat a kiskorú mindenek felett álló érdekének tiszteletben tartásával. Abban az esetben, ha a családtagok felkutatása már megkezdődött, amennyiben szükséges, a tagállamok folytatják a kutatást. Amennyiben a kiskorú, illetve a kiskorú közeli hozzátartozóinak élete vagy testi épsége veszélybe kerülhet, különösen amennyiben azok a származási országban maradtak, ügyelni kell arra, hogy az érintett személyekre vonatkozó információk gyűjtése, feldolgozása és közlése bizalmasan történjen.

(6)   Kísérő nélküli kiskorúakkal csak az azok szükségleteit illetően megfelelő képzésben részesült, illetve folyamatosan részesülő személyek foglalkozhatnak.

32. cikk

A lakhatás elősegítése

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek, a harmadik országok területükön jogszerűen tartózkodó más állampolgáraira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett, szálláshelyhez jussanak.

(2)   A nemzetközi védelemben részesülő személyek adott országon belüli szétszórásával kapcsolatos tagállami gyakorlatok tiszteletben tartása mellett a tagállamok olyan politikákat igyekeznek végrehajtani, amelyek célja a nemzetközi védelemben részesülő személyeket érő hátrányos megkülönböztetés megelőzése, valamint az esélyegyenlőség biztosítása a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében.

33. cikk

Tagállamon belüli mozgásszabadság

A tagállamok saját területükön a harmadik országok területükön jogszerűen tartózkodó más állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek és korlátozások mellett engedélyezik a nemzetközi védelemben részesülő személyek szabad mozgását.

34. cikk

Az integrációt elősegítő intézkedésekhez való hozzáférés

A nemzetközi védelemben részesülő személyek társadalomba történő integrációjának elősegítése érdekében a tagállamok hozzáférést biztosítanak az integrációt – a menekültjogállásban vagy kiegészítő védelmi jogállásban részesülő személyek sajátos igényeinek figyelembevételével – szerintük legjobban elősegítő programokhoz, vagy megteremtik az ilyen programokhoz való hozzáférés előfeltételeit.

35. cikk

Hazatelepülés

A tagállamok támogatást nyújthatnak a nemzetközi védelemben részesülő azon személyek részére, akik haza kívánnak települni.

VIII.   FEJEZET

KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

36. cikk

Együttműködés

A tagállamok mindegyike kijelöl egy nemzeti kapcsolattartó pontot, és ennek címét megküldi a Bizottságnak. A Bizottság ezen információt közli a többi tagállammal.

A tagállamok a Bizottsággal összeköttetésben minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok között közvetlen együttműködést és információcserét hozzanak létre.

37. cikk

Személyzet

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelvet végrehajtó hatóságok és más szervezetek megkapják a szükséges képzést, és a tevékenységük során tudomásukra jutott információkkal kapcsolatban betartsák a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettséget.

IX.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

38. cikk

Jelentések

(1)   A Bizottság 2015. június 21-ig jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv alkalmazásáról, és javaslatot tesz az esetlegesen szükséges módosításokra. E módosítási javaslatokat elsősorban a 2. és a 7. cikkel kapcsolatban kell megtenni. A tagállamok 2014. december 21-ig megküldik a Bizottság részére az említett jelentés elkészítéséhez szükséges valamennyi információt.

(2)   A Bizottság a jelentés benyújtását követően legalább ötévenként jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv alkalmazásáról.

39. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1., 2., 4., 7., 8., 9., 10., 11., 16., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34. és 35. cikknek 2013. december 21-ig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul megküldik a Bizottságnak e rendelkezések szövegét.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. Tartalmazniuk kell továbbá egy olyan nyilatkozatot, hogy a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben szereplő, az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell tekinteni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak a nemzeti joguk ezen irányelv tárgykörébe tartozó főbb rendelkezéseit.

40. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/83/EK irányelv az ezen irányelv hatálya alá tartozó tagállamok tekintetében 2013. december 21-én hatályát veszti, az I. melléklet B. részében az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan meghatározott határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tagállamok tekintetében a hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozások ezen irányelvre való hivatkozásnak tekintendők, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.

41. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1., 2., 4., 7., 8., 9., 10., 11., 16., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34. és 35. cikket 2013. december 22-tól kell alkalmazni.

42. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt Strasbourgban, 2011. december 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

M. SZPUNAR

---

(1)  HL C 18., 2011.1.19., 80. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. október 27-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2011. november 24-i határozata.

2

(3)  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

3

(4)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

Hatályon kívül helyezett irányelv

(lásd a 40. cikket)

| 2004/83/EK tanácsi irányelv | (HL L 304., 2004.9.30., 12. o.) |
| --- | --- |

2004/83/EK tanácsi irányelv

(HL L 304., 2004.9.30., 12. o.)

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidő

(lásd a 39. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2004/83/EK | 2006. október 10. |

Irányelv

Átültetés határideje

2004/83/EK

2006. október 10.

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 2004/83/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, bevezető fordulat | 2. cikk, bevezető fordulat |
| 2. cikk, a) pont | 2. cikk, a) pont |
| — | 2. cikk, b) pont |
| 2. cikk, b)–g) pont | 2. cikk, c)–h) pont |
| — | 2. cikk, i) pont |
| 2. cikk, h) pont | 2. cikk, j) pont, első és második francia bekezdés |
| — | 2. cikk, j) pont, harmadik francia bekezdés |
| — | 2. cikk, k) pont |
| 2. cikk, i) pont | 2. cikk, l) pont |
| 2. cikk, j) pont | 2. cikk, m) pont |
| 2. cikk, k) pont | 2. cikk, n) pont |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk, (1) és (2) bekezdés | 8. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 8. cikk, (3) bekezdés | — |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk, (1) és (2) bekezdés | 11. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | 14. cikk |
| 15. cikk | 15. cikk |
| 16. cikk, (1) és (2) bekezdés | 16. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 16. cikk, (3) bekezdés |
| 17. cikk | 17. cikk |
| 18. cikk | 18. cikk |
| 19. cikk | 19. cikk |
| 20. cikk, (1)–(5) bekezdés | 20. cikk, (1)–(5) bekezdés |
| 20. cikk, (6) és (7) bekezdés | — |
| 21. cikk | 21. cikk |
| 22. cikk | 22. cikk |
| 23. cikk, (1) bekezdés | 23. cikk, (1) bekezdés |
| 23. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 23. cikk, (2) bekezdés |
| 23. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — |
| 23. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés | — |
| 23. cikk, (3)–(5) bekezdés | 23. cikk, (3)–(5) bekezdés |
| 24. cikk, (1) bekezdés | 24. cikk, (1) bekezdés |
| 24. cikk, (2) bekezdés | 24. cikk, (2) bekezdés |
| 25. cikk | 25. cikk |
| 26. cikk, (1)–(3) bekezdés | 26. cikk, (1)–(3) bekezdés |
| 26. cikk, (4) bekezdés | — |
| 26. cikk, (5) bekezdés | 26. cikk, (4) bekezdés |
| 27. cikk, (1) és (2) bekezdés | 27. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 27. cikk, (3) bekezdés | 28. cikk, (1) bekezdés |
| — | 28. cikk, (2) |
| 28. cikk, (1) bekezdés | 29. cikk, (1) bekezdés |
| — | |
| 28. cikk, (2) bekezdés | 29. cikk, (2) bekezdés |
| 29. cikk, (1) bekezdés | 30. cikk, (1) bekezdés |
| 29. cikk, (2) bekezdés | — |
| 29. cikk, (3) bekezdés | 30. cikk, (2) bekezdés |
| 30. cikk | 31. cikk |
| 31. cikk | 32. cikk, (1) bekezdés |
| — | 32. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk | 33. cikk |
| 33. cikk | 34. cikk |
| 34. cikk | 35. cikk |
| 35. cikk | 36. cikk |
| 36. cikk | 37. cikk |
| 37. cikk | 38. cikk |
| 38. cikk | 39. cikk |
| — | 40. cikk |
| 39. cikk | 41. cikk |
| 40. cikk | 42. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

A 2004/83/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, bevezető fordulat

2. cikk, bevezető fordulat

2. cikk, a) pont

2. cikk, a) pont

—

2. cikk, b) pont

2. cikk, b)–g) pont

2. cikk, c)–h) pont

—

2. cikk, i) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, j) pont, első és második francia bekezdés

—

2. cikk, j) pont, harmadik francia bekezdés

—

2. cikk, k) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, l) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, m) pont

2. cikk, k) pont

2. cikk, n) pont

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

—

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk, (1) és (2) bekezdés

11. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

11. cikk, (3) bekezdés

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

16. cikk, (1) és (2) bekezdés

16. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

16. cikk, (3) bekezdés

17. cikk

17. cikk

18. cikk

18. cikk

19. cikk

19. cikk

20. cikk, (1)–(5) bekezdés

20. cikk, (1)–(5) bekezdés

20. cikk, (6) és (7) bekezdés

—

21. cikk

21. cikk

22. cikk

22. cikk

23. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

23. cikk, (2) bekezdés

23. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

23. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

—

23. cikk, (3)–(5) bekezdés

23. cikk, (3)–(5) bekezdés

24. cikk, (1) bekezdés

24. cikk, (1) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

25. cikk

25. cikk

26. cikk, (1)–(3) bekezdés

26. cikk, (1)–(3) bekezdés

26. cikk, (4) bekezdés

—

26. cikk, (5) bekezdés

26. cikk, (4) bekezdés

27. cikk, (1) és (2) bekezdés

27. cikk, (1) és (2) bekezdés

27. cikk, (3) bekezdés

28. cikk, (1) bekezdés

—

28. cikk, (2)

28. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (1) bekezdés

—

28. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (1) bekezdés

30. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

—

29. cikk, (3) bekezdés

30. cikk, (2) bekezdés

30. cikk

31. cikk

31. cikk

32. cikk, (1) bekezdés

—

32. cikk, (2) bekezdés

32. cikk

33. cikk

33. cikk

34. cikk

34. cikk

35. cikk

35. cikk

36. cikk

36. cikk

37. cikk

37. cikk

38. cikk

38. cikk

39. cikk

—

40. cikk

39. cikk

41. cikk

40. cikk

42. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

Helyesbítések

| 20.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/27

---

Helyesbítés a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 200., 2009. július 31.
  )

| 1. | A 14. oldalon, a 20. cikk harmadik és negyedik bekezdésében: |
| --- | --- |

1.

A 14. oldalon, a 20. cikk harmadik és negyedik bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A 13. cikk (15) bekezdését, a 14. cikket, és a III. melléklet 1. a) iii., 1. b) iii. és 1. b) iv., 2. c), 3. a) iii., 3. b). iii., 3. c) iii., 3. d) iii., 3. e) iii. és 3. f) i. pontját 2009. augusztus 20-tól kell alkalmazni.

A III. melléklet 1. a) i., 1.b) i., 2. a), 3. a) i., 3. b) i., 3. c) i., 3. d) i., 3. e) i. és 3. f) ii. pontját 2014. november 1-jétől kell alkalmazni.”,

helyesen:

„A 13. cikk (15) bekezdését, a 14. cikket és a III. melléklet 1. a) iii., 1. b) iii. és 1. b) iv., 2. c), 3. a) iii., 3. b). iii., 3. c) iii., 3. d) iii., 3. e) iii. és 3. f) ii. pontját 2009. augusztus 20-tól kell alkalmazni.

A III. melléklet 1. a) i., 1.b) i., 2. a), 3. a) i., 3. b) i., 3. c) i., 3. d) i., 3. e) i. és 3. f) i. pontját 2014. november 1-jétől kell alkalmazni.”;

| 2. | A 17. oldalon, a II. melléklet B. részében, a 2. táblázatot követő mondatban: |
| --- | --- |

2.

A 17. oldalon, a II. melléklet B. részében, a 2. táblázatot követő mondatban:

a következő szövegrész:

„A téli gumiabroncsok esetébena 2. táblázatban a határértékeket 1 kg/tonnával növelni kell.”

helyesen:

„A téli gumiabroncsok esetében az 1. táblázatban és a 2. táblázatban a határértékeket 1 kg/tonnával növelni kell.”.

---