# Jurnalul Oficial L 50/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.050.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 50 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5523 februarie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.050.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 50

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5523 februarie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 155/2012 al Comisiei din 21 februarie 2012 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 156/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a anexelor I-IV la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 157/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare și de derogare de la regulamentul respectiv | 11 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 14 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 159/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012 | 16 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2012/4/UE a Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a Directivei 2008/43/CE de instituire, în temeiul Directivei 93/15/CEE, a unui sistem de identificare și trasabilitate a explozivilor de uz civil (
  1
  ) | 18 |
| | | DECIZII |
| | | 2012/109/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 aprilie 2011 privind ajutorul de stat nr. C 19/09 (ex N 64/09) pe care Danemarca intenționează să îl acorde pentru restructurarea TV2 Danmark A/S
  [notificată cu numărul C(2011) 2614]

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 februarie 2012 privind vaccinarea preventivă împotriva gripei aviare slab patogene a rațelor sălbatice din Portugalia și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate
  [notificată cu numărul C(2012) 676]

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al Danemarcei și Panama
  [notificată cu numărul C(2012) 678]

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 17 februarie 2012 de modificare a anexei E la Directiva 92/65/CEE a Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate pentru animalele care provin din exploatații și pentru animale, material seminal, ovule și embrioni proveniți de la organismele, institutele și centrele autorizate
  [notificată cu numărul C(2012) 860]

   (
  1
  ) | 51 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 155/2012 al Comisiei din 21 februarie 2012 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

1

*

Regulamentul (UE) nr. 156/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a anexelor I-IV la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 157/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare și de derogare de la regulamentul respectiv

11

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

14

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 159/2012 al Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012

16

DIRECTIVE

*

Directiva 2012/4/UE a Comisiei din 22 februarie 2012 de modificare a Directivei 2008/43/CE de instituire, în temeiul Directivei 93/15/CEE, a unui sistem de identificare și trasabilitate a explozivilor de uz civil (
  1
  )

1

18

DECIZII

2012/109/UE

*

Decizia Comisiei din 20 aprilie 2011 privind ajutorul de stat nr. C 19/09 (ex N 64/09) pe care Danemarca intenționează să îl acorde pentru restructurarea TV2 Danmark A/S
  [notificată cu numărul C(2011) 2614]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 2614]

1

21

2012/110/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 februarie 2012 privind vaccinarea preventivă împotriva gripei aviare slab patogene a rațelor sălbatice din Portugalia și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate
  [notificată cu numărul C(2012) 676]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 676]

1

46

2012/111/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al Danemarcei și Panama
  [notificată cu numărul C(2012) 678]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 678]

1

49

2012/112/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 17 februarie 2012 de modificare a anexei E la Directiva 92/65/CEE a Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate pentru animalele care provin din exploatații și pentru animale, material seminal, ovule și embrioni proveniți de la organismele, institutele și centrele autorizate
  [notificată cu numărul C(2012) 860]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 860]

1

51

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2011/252/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 de autorizare a statelor membre privind prelungirea autorizațiilor provizorii acordate pentru noile substanțe active acid ascorbic, ipconazol, spiromesifen, topramezon și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 (JO L 106, 27.4.2011) | 58 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2011/252/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 de autorizare a statelor membre privind prelungirea autorizațiilor provizorii acordate pentru noile substanțe active acid ascorbic, ipconazol, spiromesifen, topramezon și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 (JO L 106, 27.4.2011)

Pseudomonas

(JO L 106, 27.4.2011)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 155/2012 AL COMISIEI

din 21 februarie 2012

de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 620/2011 al Comisiei (2), două noi subpoziții, 8528 71 15 și 8528 71 91, au fost adăugate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87. Ambele subpoziții includ aparate care cuprind un dispozitiv cu microprocesor având încorporat un modem pentru acces la internet și asigurând o funcție de schimb de informații interactiv, capabil de a recepționa semnale de televiziune („decodoare cu funcție de comunicare”). În conformitate cu textul subpozițiilor respective, printre aceste aparate se numără și decodoare care cuprind un dispozitiv cu funcție de înregistrare sau reproducere, cu condiția ca acestea să își păstreze caracterul esențial de decodor cu funcție de comunicare. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 620/2011 al Comisiei (2), două noi subpoziții, 8528 71 15 și 8528 71 91, au fost adăugate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87. Ambele subpoziții includ aparate care cuprind un dispozitiv cu microprocesor având încorporat un modem pentru acces la internet și asigurând o funcție de schimb de informații interactiv, capabil de a recepționa semnale de televiziune („decodoare cu funcție de comunicare”). În conformitate cu textul subpozițiilor respective, printre aceste aparate se numără și decodoare care cuprind un dispozitiv cu funcție de înregistrare sau reproducere, cu condiția ca acestea să își păstreze caracterul esențial de decodor cu funcție de comunicare.

| (2) | Din motive de certitudine juridică, este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al celor două subpoziții noi în ceea ce privește termenii „modem” și „schimb de informații interactiv”. Prin urmare, trebuie introdusă o nouă notă complementară la capitolul 85 din Nomenclatura combinată, pentru a se asigura o interpretare uniformă a subpozițiilor respective pe întregul teritoriu al Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Din motive de certitudine juridică, este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al celor două subpoziții noi în ceea ce privește termenii „modem” și „schimb de informații interactiv”. Prin urmare, trebuie introdusă o nouă notă complementară la capitolul 85 din Nomenclatura combinată, pentru a se asigura o interpretare uniformă a subpozițiilor respective pe întregul teritoriu al Uniunii.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului codului vamal, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La capitolul 85 din Nomenclatura combinată stabilită în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1006/2011 al Comisiei (3), se adaugă următoarea notă complementară 3:

| „3. | Numai în sensul subpozițiilor 8528 71 15 și 8528 71 91, termenul «modem» se referă la dispozitive sau echipamente care modulează și demodulează semnale de intrare sau de ieșire, cum sunt modemurile V.90 sau modemurile de cablu, precum și alte dispozitive care utilizează tehnologii asemănătoare pentru acces la internet, de exemplu WLAN, ISDN și Ethernet. Gradul de acces la internet poate fi limitat de furnizorul de servicii.

  Aparatele de la aceste subpoziții trebuie să permită un proces de comunicare bidirecțional sau un flux bidirecțional de informații, în scopul asigurării unui schimb de informații interactiv.” |
| --- | --- |

„3.

Aparatele de la aceste subpoziții trebuie să permită un proces de comunicare bidirecțional sau un flux bidirecțional de informații, în scopul asigurării unui schimb de informații interactiv.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO L 166, 25.6.2011, p. 16.

2

(3)  JO L 282, 28.10.2011, p. 1.

3

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 156/2012 AL COMISIEI

din 22 februarie 2012

de modificare a anexelor I-IV la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială (1), în special articolul 74 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 enumeră normele interne de competență prevăzute la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (2) din regulament. Anexa II conține lista instanțelor sau autorităților competente din statele membre la care pot fi depuse cererile de încuviințare a executării. Anexa III enumeră instanțele înaintea cărora pot fi introduse căi de atac împotriva hotărârilor privind cererile de încuviințare a executării și anexa IV enumeră căile de atac care pot fi introduse împotriva unor astfel de hotărâri. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 enumeră normele interne de competență prevăzute la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (2) din regulament. Anexa II conține lista instanțelor sau autorităților competente din statele membre la care pot fi depuse cererile de încuviințare a executării. Anexa III enumeră instanțele înaintea cărora pot fi introduse căi de atac împotriva hotărârilor privind cererile de încuviințare a executării și anexa IV enumeră căile de atac care pot fi introduse împotriva unor astfel de hotărâri.

| (2) | Anexele I, II și III la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 au fost modificate de mai multe ori, cel mai recent prin Regulamentul (UE) nr. 416/2010 al Comisiei (2), pentru a actualiza normele interne de competență și lista instanțelor sau autorităților competente. |
| --- | --- |

(2)

Anexele I, II și III la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 au fost modificate de mai multe ori, cel mai recent prin Regulamentul (UE) nr. 416/2010 al Comisiei (2), pentru a actualiza normele interne de competență și lista instanțelor sau autorităților competente.

| (3) | Statele membre au notificat Comisiei modificări suplimentare aduse listelor prezentate la anexele I, II și IV. În plus, detaliile privitoare la Islanda din anexele III și IV ar trebui eliminate, întrucât Islanda nu este un stat membru. În consecință, este necesar să se publice versiuni consolidate ale listelor care figurează în aceste anexe. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre au notificat Comisiei modificări suplimentare aduse listelor prezentate la anexele I, II și IV. În plus, detaliile privitoare la Islanda din anexele III și IV ar trebui eliminate, întrucât Islanda nu este un stat membru. În consecință, este necesar să se publice versiuni consolidate ale listelor care figurează în aceste anexe.

| (4) | În conformitate cu articolul 2 din Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Danemarcei privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (3), prezentul regulament ar trebui să se aplice, în conformitate cu dreptul internațional, relațiilor dintre Uniunea Europeană și Danemarca. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 2 din Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Danemarcei privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (3), prezentul regulament ar trebui să se aplice, în conformitate cu dreptul internațional, relațiilor dintre Uniunea Europeană și Danemarca.

| (5) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) literele (g)-(j) din acordul menționat anterior, detaliile referitoare la Danemarca ar trebui să fie reproduse în anexele I-IV. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) literele (g)-(j) din acordul menționat anterior, detaliile referitoare la Danemarca ar trebui să fie reproduse în anexele I-IV.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 44/2001 trebuie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 44/2001 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I-IV la Regulamentul (CE) nr. 44/2001 se înlocuiesc cu textul inclus în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

1

(2)  JO L 119, 13.5.2010, p. 7.

2

(3)  JO L 299, 16.11.2005, p. 62.

3

---

ANEXĂ

ANEXA I

Norme de competență prevăzute la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (2)

| — | în Belgia, articolele 5-14 din Legea din 16 iulie 2004 privind dreptul internațional privat; |
| --- | --- |

—

în Belgia, articolele 5-14 din Legea din 16 iulie 2004 privind dreptul internațional privat;

| — | în Bulgaria, articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Codul de drept internațional privat; |
| --- | --- |

—

în Bulgaria, articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Codul de drept internațional privat;

| — | în Republica Cehă, articolul 86 din Legea nr. 99/1963, Codul de procedură civilă (občanský soudní řád) astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

—

în Republica Cehă, articolul 86 din Legea nr. 99/1963, Codul de procedură civilă (občanský soudní řád) astfel cum a fost modificat;

| — | în Danemarca, articolul 246 alineatele (2) și (3) din Legea privind administrația justiției (Lov om rettens pleje); |
| --- | --- |

—

în Danemarca, articolul 246 alineatele (2) și (3) din Legea privind administrația justiției (Lov om rettens pleje);

| — | în Germania, articolul 23 din Codul de procedură civilă (Zivilprozeßordnung); |
| --- | --- |

—

în Germania, articolul 23 din Codul de procedură civilă (Zivilprozeßordnung);

| — | în Estonia, articolul 86 din Codul de procedură civilă (tsiviilkohtumenetluse seadustik); |
| --- | --- |

—

în Estonia, articolul 86 din Codul de procedură civilă (tsiviilkohtumenetluse seadustik);

| — | în Grecia, articolul 40 din Codul de procedură civilă (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας); |
| --- | --- |

—

în Grecia, articolul 40 din Codul de procedură civilă (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας);

| — | în Franța, articolele 14 și 15 din Codul civil (Code civil); |
| --- | --- |

—

în Franța, articolele 14 și 15 din Codul civil (Code civil);

| — | în Irlanda, dispozițiile privind competența întemeiată pe un act de sesizare a instanței notificat sau comunicat pârâtului care se găsește temporar în Irlanda; |
| --- | --- |

—

în Irlanda, dispozițiile privind competența întemeiată pe un act de sesizare a instanței notificat sau comunicat pârâtului care se găsește temporar în Irlanda;

| — | în Italia, articolele 3 și 4 din Legea 218 din 31 mai 1995; |
| --- | --- |

—

în Italia, articolele 3 și 4 din Legea 218 din 31 mai 1995;

| — | în Cipru, articolul 21 alineatul (2) din Legea nr. 14 din 1960 privind instanțele de judecată, astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

—

în Cipru, articolul 21 alineatul (2) din Legea nr. 14 din 1960 privind instanțele de judecată, astfel cum a fost modificat;

| — | în Letonia, articolul 27 și articolul 28 alineatele (3), (5), (6) și (9) din Legea privind procedura civilă (Civilprocesa likums); |
| --- | --- |

—

în Letonia, articolul 27 și articolul 28 alineatele (3), (5), (6) și (9) din Legea privind procedura civilă (Civilprocesa likums);

| — | în Lituania, articolul 31 din Codul de procedură civilă (Civilinio proceso kodeksas); |
| --- | --- |

—

în Lituania, articolul 31 din Codul de procedură civilă (Civilinio proceso kodeksas);

| — | în Luxemburg, articolele 14 și 15 din Codul civil (Code civil); |
| --- | --- |

—

în Luxemburg, articolele 14 și 15 din Codul civil (Code civil);

| — | în Ungaria, articolul 57 din Decretul lege nr. 13 din 1979 privind dreptul internațional privat (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet); |
| --- | --- |

—

în Ungaria, articolul 57 din Decretul lege nr. 13 din 1979 privind dreptul internațional privat (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet);

| — | în Malta, articolele 742, 743 și 744 din Codul de organizare și procedură civilă – capitolul 12 (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12) și articolul 549 din Codul comercial – capitolul 13 (Kodiċi tal-kummerċ – Kap. 13); |
| --- | --- |

—

în Malta, articolele 742, 743 și 744 din Codul de organizare și procedură civilă – capitolul 12 (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12) și articolul 549 din Codul comercial – capitolul 13 (Kodiċi tal-kummerċ – Kap. 13);

| — | în Austria, articolul 99 din Legea privind competența judiciară (Jurisdiktionsnorm); |
| --- | --- |

—

în Austria, articolul 99 din Legea privind competența judiciară (Jurisdiktionsnorm);

| — | în Polonia, articolul 1103 alineatul (4) din Codul de procedură civilă (Kodeksu postępowania cywilnego); |
| --- | --- |

—

în Polonia, articolul 1103 alineatul (4) din Codul de procedură civilă (Kodeksu postępowania cywilnego);

| — | în Portugalia, articolul 65 alineatul (1) litera (b) din Codul de procedură civilă (Código de Processo Civil), în măsura în care acesta poate include regulile de competență extraordinară, precum cele care stabilesc competența instanțelor de la locul unde se află sucursala, agenția sau un alt sediu [dacă este situat(ă) în Portugalia], în cazul în care acțiunea este introdusă împotriva administrației centrale (dacă este situată în străinătate) și articolul 10 din Codul de procedură pentru dreptul muncii (Código de Processo do Trabalho), în măsura în care poate include reguli de competență extraordinară, precum cele care stabilesc competența instanțelor judecătorești de la domiciliul pârâtului, în acțiunile introduse de angajat împotriva angajatorului, care au ca obiect contractele individuale de muncă; |
| --- | --- |

—

în Portugalia, articolul 65 alineatul (1) litera (b) din Codul de procedură civilă (Código de Processo Civil), în măsura în care acesta poate include regulile de competență extraordinară, precum cele care stabilesc competența instanțelor de la locul unde se află sucursala, agenția sau un alt sediu [dacă este situat(ă) în Portugalia], în cazul în care acțiunea este introdusă împotriva administrației centrale (dacă este situată în străinătate) și articolul 10 din Codul de procedură pentru dreptul muncii (Código de Processo do Trabalho), în măsura în care poate include reguli de competență extraordinară, precum cele care stabilesc competența instanțelor judecătorești de la domiciliul pârâtului, în acțiunile introduse de angajat împotriva angajatorului, care au ca obiect contractele individuale de muncă;

| — | în România, articolele 148-157 din Legea nr. 105/1992 cu privire la reglementarea raporturilor de drept internațional privat; |
| --- | --- |

—

în România, articolele 148-157 din Legea nr. 105/1992 cu privire la reglementarea raporturilor de drept internațional privat;

| — | în Slovenia, articolul 48 alineatul (2) din Legea privind dreptul internațional privat și procedura aferentă acestuia (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) coroborat cu articolul 47 alineatul (2) din Legea privind procedura civilă (Zakon o pravdnem postopku) și articolul 58 din Legea privind dreptul internațional privat și procedura aferentă acestuia (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) coroborat cu articolul 59 din Legea privind procedura civilă (Zakon o pravdnem postopku); |
| --- | --- |

—

în Slovenia, articolul 48 alineatul (2) din Legea privind dreptul internațional privat și procedura aferentă acestuia (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) coroborat cu articolul 47 alineatul (2) din Legea privind procedura civilă (Zakon o pravdnem postopku) și articolul 58 din Legea privind dreptul internațional privat și procedura aferentă acestuia (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) coroborat cu articolul 59 din Legea privind procedura civilă (Zakon o pravdnem postopku);

| — | în Slovacia, articolele 37-37e din Legea nr. 97/1963 privind dreptul internațional privat și normele de procedură relevante; |
| --- | --- |

—

în Slovacia, articolele 37-37e din Legea nr. 97/1963 privind dreptul internațional privat și normele de procedură relevante;

| — | în Finlanda, capitolul 10 articolul 18 alineatul (1) punctele 1 și 2 din Codul de procedură judiciară (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken); |
| --- | --- |

—

în Finlanda, capitolul 10 articolul 18 alineatul (1) punctele 1 și 2 din Codul de procedură judiciară (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken);

| — | în Suedia, capitolul 10 articolul 3 alineatul (1) prima teză din Codul de procedură judiciară (rättegångsbalken), |
| --- | --- |

—

în Suedia, capitolul 10 articolul 3 alineatul (1) prima teză din Codul de procedură judiciară (rättegångsbalken),

| — | în Regatul Unit, norme care permit stabilirea competenței în temeiul:






  (a) | actului de sesizare a instanței notificat sau comunicat pârâtului care se găsește temporar în Regatul Unit; sau |
| --- | --- | --- |

—

în Regatul Unit, norme care permit stabilirea competenței în temeiul:

(a)

actului de sesizare a instanței notificat sau comunicat pârâtului care se găsește temporar în Regatul Unit; sau

| (b) | faptului că pârâtul deține bunuri în Regatul Unit; sau |
| --- | --- |

(b)

faptului că pârâtul deține bunuri în Regatul Unit; sau

| (c) | sechestrului pus de reclamant asupra bunurilor situate în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(c)

sechestrului pus de reclamant asupra bunurilor situate în Regatul Unit.

ANEXA II

Instanțele sau autoritățile competente la care poate fi depusă cererea menționată la articolul 39 sunt următoarele:

| — | în Belgia, tribunal de première instance sau rechtbank van eerste aanleg sau erstinstanzliches Gericht; |
| --- | --- |

—

în Belgia, tribunal de première instance sau rechtbank van eerste aanleg sau erstinstanzliches Gericht;

| — | în Bulgaria, окръжния съд; |
| --- | --- |

—

în Bulgaria, окръжния съд;

| — | în Republica Cehă, okresní soud sau soudní exekutor; |
| --- | --- |

—

în Republica Cehă, okresní soud sau soudní exekutor;

| — | în Danemarca, byret; |
| --- | --- |

—

în Danemarca, byret;

| — | în Germania:






  (a) | președintele unei camere a Landgericht; |
| --- | --- | --- |

—

în Germania:

(a)

președintele unei camere a Landgericht;

| (b) | un notar în cadrul unei proceduri de încuviințare a executării unui act autentic; |
| --- | --- |

(b)

un notar în cadrul unei proceduri de încuviințare a executării unui act autentic;

| — | în Estonia, maakohus (instanța teritorială); |
| --- | --- |

—

în Estonia, maakohus (instanța teritorială);

| — | în Grecia, Μονομελές Πρωτικείο; |
| --- | --- |

—

în Grecia, Μονομελές Πρωτικείο;

| — | în Spania, Juzgado de Primera Instancia; |
| --- | --- |

—

în Spania, Juzgado de Primera Instancia;

| — | în Franța:






  (a) | greffier en chef du tribunal de grande instance; |
| --- | --- | --- |

—

în Franța:

(a)

greffier en chef du tribunal de grande instance;

| (b) | président de la chambre départementale des notaires, în cazul unei cereri privind încuviințarea executării unui act autentic notarial; |
| --- | --- |

(b)

président de la chambre départementale des notaires, în cazul unei cereri privind încuviințarea executării unui act autentic notarial;

| — | în Irlanda, High Court; |
| --- | --- |

—

în Irlanda, High Court;

| — | în Italia, corte d’appello; |
| --- | --- |

—

în Italia, corte d’appello;

| — | în Cipru, Επαρχιακό Δικαστήριο sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Οικογενειακό Δικαστήριο; |
| --- | --- |

—

în Cipru, Επαρχιακό Δικαστήριο sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Οικογενειακό Δικαστήριο;

| — | în Letonia, rajona (pilsētas) tiesa; |
| --- | --- |

—

în Letonia, rajona (pilsētas) tiesa;

| — | în Lituania, Lietuvos apeliacinis teismas; |
| --- | --- |

—

în Lituania, Lietuvos apeliacinis teismas;

| — | în Luxemburg, președintele unui tribunal d’arrondissement; |
| --- | --- |

—

în Luxemburg, președintele unui tribunal d’arrondissement;

| — | în Ungaria, megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság și, în Budapesta, Budai Központi Kerületi Bíróság; |
| --- | --- |

—

în Ungaria, megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság și, în Budapesta, Budai Központi Kerületi Bíróság;

| — | în Malta, Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili sau Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Reġistratur tal-Qorti la sesizarea Ministru responsabbli għall-Ġustizzja; |
| --- | --- |

—

în Malta, Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili sau Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Reġistratur tal-Qorti la sesizarea Ministru responsabbli għall-Ġustizzja;

| — | în Țările de Jos, voorzieningenrechter van de rechtbank; |
| --- | --- |

—

în Țările de Jos, voorzieningenrechter van de rechtbank;

| — | în Austria, Bezirksgericht, |
| --- | --- |

—

în Austria, Bezirksgericht,

| — | în Polonia, sąd okręgowy; |
| --- | --- |

—

în Polonia, sąd okręgowy;

| — | în Portugalia, Tribunal de Comarca; |
| --- | --- |

—

în Portugalia, Tribunal de Comarca;

| — | în România, Tribunalul; |
| --- | --- |

—

în România, Tribunalul;

| — | în Slovenia, okrožno sodišče; |
| --- | --- |

—

în Slovenia, okrožno sodišče;

| — | în Slovacia, okresný súd; |
| --- | --- |

—

în Slovacia, okresný súd;

| — | în Finlanda, käräjäoikeus/tingsrätt; |
| --- | --- |

—

în Finlanda, käräjäoikeus/tingsrätt;

| — | în Suedia, Svea hovrätt; |
| --- | --- |

—

în Suedia, Svea hovrätt;

| — | în Regatul Unit:






  (a) | în Anglia și Țara Galilor, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrate’s Court, sesizată de Secretary of State; |
| --- | --- | --- |

—

în Regatul Unit:

(a)

în Anglia și Țara Galilor, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrate’s Court, sesizată de Secretary of State;

| (b) | în Scoția, Court of Session sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Sheriff Court, sesizată de Scottish Ministers; |
| --- | --- |

(b)

în Scoția, Court of Session sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Sheriff Court, sesizată de Scottish Ministers;

| (c) | în Irlanda de Nord, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court, sesizată de Department of Justice; |
| --- | --- |

(c)

în Irlanda de Nord, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court, sesizată de Department of Justice;

| (d) | în Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court, sesizată de Attorney General of Gibraltar. |
| --- | --- |

(d)

în Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court, sesizată de Attorney General of Gibraltar.

ANEXA III

Instanțele înaintea cărora pot fi introduse căile de atac prevăzute la articolul 43 alineatul (2) sunt următoarele:

| — | în Belgia:






  (a) | în cazul căii de atac introduse de pârât, tribunal de première instance sau rechtbank van eerste aanleg sau erstinstanzliche Gericht; |
| --- | --- | --- |

—

în Belgia:

(a)

în cazul căii de atac introduse de pârât, tribunal de première instance sau rechtbank van eerste aanleg sau erstinstanzliche Gericht;

| (b) | în cazul căii de atac introduse de reclamant: Cour d’appel sau hof van beroep; |
| --- | --- |

(b)

în cazul căii de atac introduse de reclamant: Cour d’appel sau hof van beroep;

| — | în Bulgaria, Апелативен съд – София; |
| --- | --- |

—

în Bulgaria, Апелативен съд – София;

| — | în Republica Cehă, curtea de apel, prin intermediul curții districtuale; |
| --- | --- |

—

în Republica Cehă, curtea de apel, prin intermediul curții districtuale;

| — | în Danemarca, landsret; |
| --- | --- |

—

în Danemarca, landsret;

| — | în Germania, Oberlandesgericht; |
| --- | --- |

—

în Germania, Oberlandesgericht;

| — | în Estonia, ringkonnakohus; |
| --- | --- |

—

în Estonia, ringkonnakohus;

| — | în Grecia, Εψετείο; |
| --- | --- |

—

în Grecia, Εψετείο;

| — | în Spania, Juzgado de Primera Instancia, care pronunță hotărârea contestată; Audiencia Provincial se pronunță asupra căii de atac; |
| --- | --- |

—

în Spania, Juzgado de Primera Instancia, care pronunță hotărârea contestată; Audiencia Provincial se pronunță asupra căii de atac;

| — | în Franța:






  (a) | cour d’appel pentru hotărârile de admitere a cererii; |
| --- | --- | --- |

—

în Franța:

(a)

cour d’appel pentru hotărârile de admitere a cererii;

| (b) | președintele tribunal de grande instance, în cazul hotărârilor de respingere a cererii; |
| --- | --- |

(b)

președintele tribunal de grande instance, în cazul hotărârilor de respingere a cererii;

| — | în Irlanda, High Court; |
| --- | --- |

—

în Irlanda, High Court;

| — | în Italia, corte d’appello; |
| --- | --- |

—

în Italia, corte d’appello;

| — | în Cipru, Επαρχιακό Δικαστήριο sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Οικογενειακό Δικαστήριο; |
| --- | --- |

—

în Cipru, Επαρχιακό Δικαστήριο sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Οικογενειακό Δικαστήριο;

| — | în Letonia, Apgabaltiesa, prin intermediul rajona (pilsētas) tiesa; |
| --- | --- |

—

în Letonia, Apgabaltiesa, prin intermediul rajona (pilsētas) tiesa;

| — | în Lituania, Lietuvos apeliacinis teismas; |
| --- | --- |

—

în Lituania, Lietuvos apeliacinis teismas;

| — | în Luxemburg, Cour supérieure de justice, numai în materie civilă; |
| --- | --- |

—

în Luxemburg, Cour supérieure de justice, numai în materie civilă;

| — | în Ungaria, instanța locală situată în jurisdicția instanței superioare (la Budapesta, Budai Központi Kerületi Bíróság); asupra căii de atac se pronunță instanța superioară (la Budapesta, Fővárosi Bíróság); |
| --- | --- |

—

în Ungaria, instanța locală situată în jurisdicția instanței superioare (la Budapesta, Budai Központi Kerületi Bíróság); asupra căii de atac se pronunță instanța superioară (la Budapesta, Fővárosi Bíróság);

| — | în Malta, Qorti ta’ l-Appell în conformitate cu procedura stabilită pentru căi de atac în Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap.12 sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, prin ċitazzjoni în fața Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha; |
| --- | --- |

—

în Malta, Qorti ta’ l-Appell în conformitate cu procedura stabilită pentru căi de atac în Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap.12 sau, în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, prin ċitazzjoni în fața Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha;

| — | în Țările de Jos, rechtbank; |
| --- | --- |

—

în Țările de Jos, rechtbank;

| — | în Austria, Landesgericht, prin intermediul Bezirksgericht; |
| --- | --- |

—

în Austria, Landesgericht, prin intermediul Bezirksgericht;

| — | în Polonia, sąd apelacyjny, prin intermediul sąd okręgowy; |
| --- | --- |

—

în Polonia, sąd apelacyjny, prin intermediul sąd okręgowy;

| — | în Portugalia, instanța competentă este Tribunal da Relaçăo. Căile de atac se introduc, în conformitate cu dispozițiile legislației naționale în vigoare, prin intermediul unei cereri înaintate instanței care a pronunțat hotărârea contestată; |
| --- | --- |

—

în Portugalia, instanța competentă este Tribunal da Relaçăo. Căile de atac se introduc, în conformitate cu dispozițiile legislației naționale în vigoare, prin intermediul unei cereri înaintate instanței care a pronunțat hotărârea contestată;

| — | în România, Curtea de Apel; |
| --- | --- |

—

în România, Curtea de Apel;

| — | în Slovenia, okrožno sodišče; |
| --- | --- |

—

în Slovenia, okrožno sodišče;

| — | în Slovacia, curtea de apel, prin intermediul curții districtuale a cărei hotărâre este atacată; |
| --- | --- |

—

în Slovacia, curtea de apel, prin intermediul curții districtuale a cărei hotărâre este atacată;

| — | în Finlanda, hovioikeus/hovrätt; |
| --- | --- |

—

în Finlanda, hovioikeus/hovrätt;

| — | în Suedia, Svea hovrätt; |
| --- | --- |

—

în Suedia, Svea hovrätt;

| — | în Regatul Unit:






  (a) | în Anglia și Țara Galilor, High Court of Justice, sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrates’ Court; |
| --- | --- | --- |

—

în Regatul Unit:

(a)

în Anglia și Țara Galilor, High Court of Justice, sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrates’ Court;

| (b) | în Scoția, Court of Session sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Sheriff Court; |
| --- | --- |

(b)

în Scoția, Court of Session sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Sheriff Court;

| (c) | în Irlanda de Nord, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court; |
| --- | --- |

(c)

în Irlanda de Nord, High Court of Justice sau, în cazul unei hotărâri privind o obligație de întreținere, Magistrates’ Court;

| (d) | în Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrates’ Court. |
| --- | --- |

(d)

în Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar sau, în cazul unei hotărâri privind obligația de întreținere, Magistrates’ Court.

ANEXA IV

Căile de atac care pot fi introduse în conformitate cu articolul 44 sunt următoarele:

| — | în Belgia, Grecia, Spania, Franța, Italia, Luxemburg și Țările de Jos, recurs în anulare; |
| --- | --- |

—

în Belgia, Grecia, Spania, Franța, Italia, Luxemburg și Țările de Jos, recurs în anulare;

| — | în Bulgaria, обжалване пред Върховния касационен съд; |
| --- | --- |

—

în Bulgaria, обжалване пред Върховния касационен съд;

| — | în Republica Cehă, dovolání și žaloba pro zmatečnost; |
| --- | --- |

—

în Republica Cehă, dovolání și žaloba pro zmatečnost;

| — | în Danemarca, o cale de atac în fața Højesteret cu autorizație din partea Procesbevillingsnævnet; |
| --- | --- |

—

în Danemarca, o cale de atac în fața Højesteret cu autorizație din partea Procesbevillingsnævnet;

| — | în Germania, Rechtsbeschwerde; |
| --- | --- |

—

în Germania, Rechtsbeschwerde;

| — | în Estonia, kassatsioonkaebus; |
| --- | --- |

—

în Estonia, kassatsioonkaebus;

| — | în Irlanda, recurs pe motive de drept la Supreme Court; |
| --- | --- |

—

în Irlanda, recurs pe motive de drept la Supreme Court;

| — | în Cipru, un recurs la Curtea Supremă; |
| --- | --- |

—

în Cipru, un recurs la Curtea Supremă;

| — | în Letonia, un recurs la Augstākās tiesas Senāts prin intermediul Apgabaltiesa; |
| --- | --- |

—

în Letonia, un recurs la Augstākās tiesas Senāts prin intermediul Apgabaltiesa;

| — | în Lituania, recurs la Lietuvos Aukščiausiasis Teismas; |
| --- | --- |

—

în Lituania, recurs la Lietuvos Aukščiausiasis Teismas;

| — | în Ungaria, felülvizsgálati kérelem; |
| --- | --- |

—

în Ungaria, felülvizsgálati kérelem;

| — | în Malta, niciun recurs nu este posibil în fața unei alte instanțe; în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Qorti ta’ l-Appell în conformitate cu procedura stabilită pentru recursul în kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili – Kap. 12; |
| --- | --- |

—

în Malta, niciun recurs nu este posibil în fața unei alte instanțe; în cazul unei hotărâri care prevede obligația de întreținere, Qorti ta’ l-Appell în conformitate cu procedura stabilită pentru recursul în kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili – Kap. 12;

| — | în Austria, Revisionsrekurs, |
| --- | --- |

—

în Austria, Revisionsrekurs,

| — | în Polonia, skarga kasacyjna; |
| --- | --- |

—

în Polonia, skarga kasacyjna;

| — | în Portugalia, recurs pe motive de drept; |
| --- | --- |

—

în Portugalia, recurs pe motive de drept;

| — | în România, o contestație în anulare sau o revizuire; |
| --- | --- |

—

în România, o contestație în anulare sau o revizuire;

| — | în Slovenia, recurs la Vrhovno sodišče Republike Slovenije; |
| --- | --- |

—

în Slovenia, recurs la Vrhovno sodišče Republike Slovenije;

| — | în Slovacia, dovolanie; |
| --- | --- |

—

în Slovacia, dovolanie;

| — | în Finlanda, acțiune la korkein oikeus/högsta domstolen, |
| --- | --- |

—

în Finlanda, acțiune la korkein oikeus/högsta domstolen,

| — | în Suedia, recurs la Högsta domstolen; |
| --- | --- |

—

în Suedia, recurs la Högsta domstolen;

| — | în Regatul Unit, un singur recurs pe motive de drept. |
| --- | --- |

—

în Regatul Unit, un singur recurs pe motive de drept.

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 157/2012 AL COMISIEI

din 22 februarie 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare și de derogare de la regulamentul respectiv

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 144 alineatul (1) și articolul 148 litera (c), coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole încheiat în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost aprobat prin Decizia 2011/818/UE a Consiliului (2), prevede o creștere a contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale și o extindere a acestuia la toate tipurile de brânzeturi originare din Norvegia de la 1 ianuarie 2012. Aceste schimbări trebuie să se reflecte în articolele 5 și 19 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei (3) și în anexa I partea H din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole încheiat în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost aprobat prin Decizia 2011/818/UE a Consiliului (2), prevede o creștere a contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale și o extindere a acestuia la toate tipurile de brânzeturi originare din Norvegia de la 1 ianuarie 2012. Aceste schimbări trebuie să se reflecte în articolele 5 și 19 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei (3) și în anexa I partea H din regulamentul respectiv.

| (2) | În timp ce actualul contingent este gestionat pe baza unei perioade anuale cuprinse între lunile iulie și iunie, contingentul mărit va fi gestionat per an calendaristic. Prin derogare de la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, care prevede repartizarea cantităților în părți egale în două perioade de câte șase luni, cantitatea disponibilă pentru anul 2012 trebuie să țină seama de cantitatea de 2 000 tone pusă deja la dispoziție în 2011 pentru prima jumătate a anului 2012. În consecință, numai o cantitate de 1 600 de tone trebuie să fie disponibilă pentru subperioada care, din motive de organizare, urmează să înceapă la 1 martie 2012. Cu toate acestea, prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere cantității de 2 000 tone deja pusă la dispoziție pentru perioada 1 ianuarie 2012-30 iunie 2012. |
| --- | --- |

(2)

În timp ce actualul contingent este gestionat pe baza unei perioade anuale cuprinse între lunile iulie și iunie, contingentul mărit va fi gestionat per an calendaristic. Prin derogare de la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, care prevede repartizarea cantităților în părți egale în două perioade de câte șase luni, cantitatea disponibilă pentru anul 2012 trebuie să țină seama de cantitatea de 2 000 tone pusă deja la dispoziție în 2011 pentru prima jumătate a anului 2012. În consecință, numai o cantitate de 1 600 de tone trebuie să fie disponibilă pentru subperioada care, din motive de organizare, urmează să înceapă la 1 martie 2012. Cu toate acestea, prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere cantității de 2 000 tone deja pusă la dispoziție pentru perioada 1 ianuarie 2012-30 iunie 2012.

| (3) | Având în vedere că perioada de depunere a cererilor de licențe de import pentru prima jumătate a anului 2012, prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, a expirat, este necesar să se prevadă o nouă perioadă de depunere a cererilor de licențe de import și o derogare de la articolul respectiv în ceea ce privește cantitatea de 1 600 de tone pentru subperioada martie-iunie 2012. Pentru a evita ca solicitanții care au depus deja cereri în noiembrie 2011 pentru cantitatea de 2 000 de tone să fie excluși de la noua perioadă de depunere, este oportun să se prevadă o derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (4). |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere că perioada de depunere a cererilor de licențe de import pentru prima jumătate a anului 2012, prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, a expirat, este necesar să se prevadă o nouă perioadă de depunere a cererilor de licențe de import și o derogare de la articolul respectiv în ceea ce privește cantitatea de 1 600 de tone pentru subperioada martie-iunie 2012. Pentru a evita ca solicitanții care au depus deja cereri în noiembrie 2011 pentru cantitatea de 2 000 de tone să fie excluși de la noua perioadă de depunere, este oportun să se prevadă o derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (4).

| (4) | Articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede comunicarea cantităților care fac obiectul licențelor de import în termen de două luni de la data expirării perioadei de valabilitate a licențelor respective. Cu toate acestea, în scopul unei bune gestionări, Comisia trebuie să primească aceste informații mai devreme. Astfel, o obligație de notificare corespunzătoare trebuie prevăzută la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede comunicarea cantităților care fac obiectul licențelor de import în termen de două luni de la data expirării perioadei de valabilitate a licențelor respective. Cu toate acestea, în scopul unei bune gestionări, Comisia trebuie să primească aceste informații mai devreme. Astfel, o obligație de notificare corespunzătoare trebuie prevăzută la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 trebuie modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001

Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 5, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | contingentele prevăzute în anexa V la Acordul dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei, aprobat prin Decizia 2011/818/UE a Consiliului (5), denumit în continuare «Acordul cu Norvegia»; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 5, litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

contingentele prevăzute în anexa V la Acordul dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei, aprobat prin Decizia 2011/818/UE a Consiliului (5), denumit în continuare «Acordul cu Norvegia»;

| 2. | La articolul 16, se adaugă următorul alineat (5):
  „(5)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (b) și de la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre cantitățile, inclusiv comunicările „niciuna”, la care se referă licențele de import pe care le-au eliberat, în termen de 10 zile lucrătoare de la data încheierii perioadei de eliberare a licențelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 16, se adaugă următorul alineat (5):

„(5)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (b) și de la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre cantitățile, inclusiv comunicările „niciuna”, la care se referă licențele de import pe care le-au eliberat, în termen de 10 zile lucrătoare de la data încheierii perioadei de eliberare a licențelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol.”

| 3. | La articolul 19 alineatul (1), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | normele prevăzute la punctul 9 din Acordul cu Norvegia;”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 19 alineatul (1), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

normele prevăzute la punctul 9 din Acordul cu Norvegia;”.

| 4. | În anexa I, partea H se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

În anexa I, partea H se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 și de la Regulamentul (CE) nr. 1301/2006

(1)   Prin derogare de la articolul 14 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 și de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, pentru contingentul corespunzător perioadei 1 martie-30 iunie 2012 referitor la o cantitate de 1 600 tone, precum se specifică în anexa I partea H din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001, astfel cum a fost modificat prin anexa la prezentul regulament, cererile de licențe de import pot fi depuse în perioada 1-10 martie 2012.

Aceste cereri se referă la cel puțin 10 tone.

(2)   Licențele de import eliberate în conformitate cu alineatul (1) sunt valabile până la 30 iunie 2012.

Articolul 3

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 martie 2012.

Cu toate acestea, prezentul regulament nu aduce atingere cantității de 2 000 tone deja pusă la dispoziție pentru perioada 1 ianuarie 2012-30 iunie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 327, 9.12.2011, p. 1.

2

(3)  JO L 341, 22.12.2001, p. 29.

3

(4)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

4

(5)  JO L 327, 9.12.2011, p. 1.”

5

---

ANEXĂ

„I. H

CONTINGENTE TARIFARE STABILITE ÎN CONFORMITATE CU ANEXA I LA ACORDUL CU NORVEGIA

Contingent ianuarie-decembrie

| Număr contingent | Codul din Nomenclatura combinată | Descriere | Taxe vamale | Contingent de la 1 martie la 30 iunie 2012
  (în tone) | Contingent de la 1 iulie la 31 decembrie 2012
  (în tone) | Contingent de la 1 ianuarie 2013
  (în tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| anual | semestrial |
| 09.4179 | 0406 | Brânză și caș | scutire | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600” |

Număr contingent

Codul din Nomenclatura combinată

Descriere

Taxe vamale

Contingent de la 1 martie la 30 iunie 2012

(în tone)

Contingent de la 1 iulie la 31 decembrie 2012

(în tone)

Contingent de la 1 ianuarie 2013

(în tone)

anual

semestrial

09.4179

0406

Brânză și caș

scutire

1 600

3 600

7 200

3 600”

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 158/2012 AL COMISIEI

din 22 februarie 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 159/2012 AL COMISIEI

din 22 februarie 2012

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3) s-au stabilit valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/2012. Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 142/2012 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3) s-au stabilit valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/2012. Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 142/2012 al Comisiei (4).

| (2) | Conform datelor de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Conform datelor de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006.

| (3) | Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(3)

Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 254, 30.9.2011, p. 12.

3

(4)  JO L 47, 18.2.2012, p. 22.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele de la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 23 februarie 2012

| (în EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ per 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare per 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(în EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ per 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare per 100 kg net din produsul în cauză

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DIRECTIVE

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/18

---

DIRECTIVA 2012/4/UE A COMISIEI

din 22 februarie 2012

de modificare a Directivei 2008/43/CE de instituire, în temeiul Directivei 93/15/CEE, a unui sistem de identificare și trasabilitate a explozivilor de uz civil

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 93/15/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind armonizarea dispozițiilor referitoare la introducerea pe piață și controlul explozivilor de uz civil (1), în special a doua teză de la articolul 14 alineatul al doilea,

întrucât:

| (1) | Fitilurile, inclusiv fitilurile de siguranță, precum și capsele cu percuție sunt reglementate de Directiva 93/15/CEE, dar sunt utilizate mai degrabă în scop pirotehnic decât ca explozive. Efectele potențiale ale utilizării abuzive a acestora sunt probabil similare cu cele ale utilizării abuzive a articolelor pirotehnice care prezintă un nivel scăzut de risc și, prin urmare, aceste efecte sunt mult mai puțin grave în comparație cu celelalte tipuri de explozivi. Din motive de proporționalitate, fitilurile, inclusiv fitilurile de siguranță, precum și capsele cu percuție ar trebui să fie scutite de aplicarea sistemului de identificare și trasabilitate a explozivilor de uz civil. |
| --- | --- |

(1)

Fitilurile, inclusiv fitilurile de siguranță, precum și capsele cu percuție sunt reglementate de Directiva 93/15/CEE, dar sunt utilizate mai degrabă în scop pirotehnic decât ca explozive. Efectele potențiale ale utilizării abuzive a acestora sunt probabil similare cu cele ale utilizării abuzive a articolelor pirotehnice care prezintă un nivel scăzut de risc și, prin urmare, aceste efecte sunt mult mai puțin grave în comparație cu celelalte tipuri de explozivi. Din motive de proporționalitate, fitilurile, inclusiv fitilurile de siguranță, precum și capsele cu percuție ar trebui să fie scutite de aplicarea sistemului de identificare și trasabilitate a explozivilor de uz civil.

| (2) | Dezvoltarea sistemelor informatice necesare pentru a pune în aplicare sistemul de identificare și trasabilitate a explozivilor a durat mai mult decât se prevăzuse inițial. Este necesară o amânare a aplicării Directivei 2008/43/CE a Comisiei (2) pentru a acorda industriei explozivilor o perioadă suplimentară de timp pentru a-i permite să dezvolte, să testeze și să valideze în totalitate sistemele electronice necesare pentru punerea în aplicare a directivei menționate și, prin urmare, să crească nivelul de securitate a acestor sisteme. Pentru a permite acest lucru, obligația producătorilor și importatorilor de a marca explozivii ar trebui amânată cu un an, până la 5 aprilie 2013. Este nevoie de o perioadă suplimentară de timp pentru ca toți actorii din lanțul de aprovizionare să se doteze cu sistemele de monitorizare electronică necesare. În plus, stocurile de explozivi cu durată de viață mai lungă care au fost produse anterior și nu trebuiau să fie marcate în conformitate cu Directiva 2008/43/CE se vor găsi în continuare în lanțul de aprovizionare, iar întreprinderile nu pot fi obligate să mențină diferite tipuri de înregistrări. Prin urmare, obligațiile privind colectarea datelor și ținerea evidenței ar trebui să fie amânate cu trei ani, până la 5 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(2)

Dezvoltarea sistemelor informatice necesare pentru a pune în aplicare sistemul de identificare și trasabilitate a explozivilor a durat mai mult decât se prevăzuse inițial. Este necesară o amânare a aplicării Directivei 2008/43/CE a Comisiei (2) pentru a acorda industriei explozivilor o perioadă suplimentară de timp pentru a-i permite să dezvolte, să testeze și să valideze în totalitate sistemele electronice necesare pentru punerea în aplicare a directivei menționate și, prin urmare, să crească nivelul de securitate a acestor sisteme. Pentru a permite acest lucru, obligația producătorilor și importatorilor de a marca explozivii ar trebui amânată cu un an, până la 5 aprilie 2013. Este nevoie de o perioadă suplimentară de timp pentru ca toți actorii din lanțul de aprovizionare să se doteze cu sistemele de monitorizare electronică necesare. În plus, stocurile de explozivi cu durată de viață mai lungă care au fost produse anterior și nu trebuiau să fie marcate în conformitate cu Directiva 2008/43/CE se vor găsi în continuare în lanțul de aprovizionare, iar întreprinderile nu pot fi obligate să mențină diferite tipuri de înregistrări. Prin urmare, obligațiile privind colectarea datelor și ținerea evidenței ar trebui să fie amânate cu trei ani, până la 5 aprilie 2015.

| (3) | Anumite articole sunt prea mici pentru a se putea însemna pe ele codul unității de producție și informațiile lizibile electronic. În cazul altor articole, inscripționarea unui număr unic de identificare este imposibilă din punct de vedere tehnic din cauza formei sau a proiectării. În aceste cazuri, identificarea cerută ar trebui aplicată pe cea mai mică unitate de ambalare. În viitor, progresul tehnic ar putea face posibilă aplicarea pe aceste articole a codului unității de producție și a informațiilor lizibile electronic. La sfârșitul anului 2020, Comisia ar trebui să efectueze așadar o reexaminare pentru a evalua dacă informațiile cerute pot fi aplicate direct pe articole. |
| --- | --- |

(3)

Anumite articole sunt prea mici pentru a se putea însemna pe ele codul unității de producție și informațiile lizibile electronic. În cazul altor articole, inscripționarea unui număr unic de identificare este imposibilă din punct de vedere tehnic din cauza formei sau a proiectării. În aceste cazuri, identificarea cerută ar trebui aplicată pe cea mai mică unitate de ambalare. În viitor, progresul tehnic ar putea face posibilă aplicarea pe aceste articole a codului unității de producție și a informațiilor lizibile electronic. La sfârșitul anului 2020, Comisia ar trebui să efectueze așadar o reexaminare pentru a evalua dacă informațiile cerute pot fi aplicate direct pe articole.

| (4) | Prin urmare, Directiva 2008/43/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Directiva 2008/43/CE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 13 alineatul (1) din Directiva 93/15/CEE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 13 alineatul (1) din Directiva 93/15/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2008/43/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, se adaugă literele (d), (e) și (f), după cum urmează:






  „(d) | fitilurilor, care sunt dispozitive inflamabile, nedetonante, de tip cordon; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, se adaugă literele (d), (e) și (f), după cum urmează:

„(d)

fitilurilor, care sunt dispozitive inflamabile, nedetonante, de tip cordon;

| (e) | fitilurilor de siguranță, care constau dintr-un miez din pulbere granulată fin de culoare neagră înconjurat de un material textil flexibil cu unul sau mai multe învelișuri exterioare de protecție. Atunci când sunt aprinse, acestea ard cu o viteză predeterminată fără vreun efect exploziv exterior; |
| --- | --- |

(e)

fitilurilor de siguranță, care constau dintr-un miez din pulbere granulată fin de culoare neagră înconjurat de un material textil flexibil cu unul sau mai multe învelișuri exterioare de protecție. Atunci când sunt aprinse, acestea ard cu o viteză predeterminată fără vreun efect exploziv exterior;

| (f) | capselor cu percuție, care constau dintr-o capsulă metalică sau din plastic cu o cantitate mică de amestec exploziv primar ușor de aprins sub efectul unui impact și care servește drept element de aprindere pentru cartușele armelor de calibru mic sau în amorsele cu percuție pentru încărcăturile de propulsie.” |
| --- | --- |

(f)

capselor cu percuție, care constau dintr-o capsulă metalică sau din plastic cu o cantitate mică de amestec exploziv primar ușor de aprins sub efectul unui impact și care servește drept element de aprindere pentru cartușele armelor de calibru mic sau în amorsele cu percuție pentru încărcăturile de propulsie.”

| 2. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7
  Detonatoare
  În cazul detonatoarelor, identificarea unică constă dintr-o etichetă adezivă, imprimare directă sau marcaj aplicat pe carcasa detonatorului. O etichetă conexă se aplică pe fiecare cutie de detonatoare.
  În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, atașat la fiecare detonator și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de detonatoare.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Detonatoare

În cazul detonatoarelor, identificarea unică constă dintr-o etichetă adezivă, imprimare directă sau marcaj aplicat pe carcasa detonatorului. O etichetă conexă se aplică pe fiecare cutie de detonatoare.

În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, atașat la fiecare detonator și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de detonatoare.”

| 3. | Articolele 9 și 10 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Articolul 9
  Dispozitive de amorsare și relee de detonare
  În cazul dispozitivelor de amorsare, altele decât cele menționate la articolul 2, și în cazul releelor, identificarea unică este constituită dintr-o etichetă adezivă sau o imprimare directă pe dispozitivul de amorsare sau pe releul de detonare respectiv. O etichetă conexă se lipește pe fiecare cutie de astfel de dispozitive de amorsare sau relee de detonare.
  În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, atașat la fiecare dispozitiv de amorsare sau releu de detonare și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de astfel de dispozitive de amorsare sau relee de detonare.
  Articolul 10
  Fitiluri detonante
  În cazul fitilurilor detonante, identificarea unică constă dintr-o etichetă adezivă sau o imprimare directă pe bobină. Identificarea unică este aplicată din cinci în cinci metri fie pe învelișul exterior al fitilului detonant, fie pe stratul interior de plastic extrudat situat imediat sub fibra exterioară a fitilului detonant. O etichetă conexă se aplică pe fiecare cutie de fitiluri detonante.
  În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, inserat în fitiluri și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de fitiluri detonante.” |
| --- | --- |

3.

Articolele 9 și 10 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 9

Dispozitive de amorsare și relee de detonare

În cazul dispozitivelor de amorsare, altele decât cele menționate la articolul 2, și în cazul releelor, identificarea unică este constituită dintr-o etichetă adezivă sau o imprimare directă pe dispozitivul de amorsare sau pe releul de detonare respectiv. O etichetă conexă se lipește pe fiecare cutie de astfel de dispozitive de amorsare sau relee de detonare.

În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, atașat la fiecare dispozitiv de amorsare sau releu de detonare și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de astfel de dispozitive de amorsare sau relee de detonare.

Articolul 10

Fitiluri detonante

În cazul fitilurilor detonante, identificarea unică constă dintr-o etichetă adezivă sau o imprimare directă pe bobină. Identificarea unică este aplicată din cinci în cinci metri fie pe învelișul exterior al fitilului detonant, fie pe stratul interior de plastic extrudat situat imediat sub fibra exterioară a fitilului detonant. O etichetă conexă se aplică pe fiecare cutie de fitiluri detonante.

În plus, întreprinderile pot utiliza un dispozitiv electronic din material inert, pasiv, inserat în fitiluri și un dispozitiv conex pentru fiecare cutie de fitiluri detonante.”

| 4. | La articolul 15 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Statele membre aplică aceste dispoziții începând cu 5 aprilie 2013. Cu toate acestea, statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 3 alineatul (6) și articolelor 13 și 14 începând cu 5 aprilie 2015.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 15 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre aplică aceste dispoziții începând cu 5 aprilie 2013. Cu toate acestea, statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolului 3 alineatul (6) și articolelor 13 și 14 începând cu 5 aprilie 2015.”

| 5. | Se introduce următorul articol 15a:
  „Articolul 15a
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia efectuează o analiză pentru a evalua dacă progresul tehnic permite abrogarea derogărilor prevăzute la punctul 3 din anexă.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol 15a:

„Articolul 15a

Până la 31 decembrie 2020, Comisia efectuează o analiză pentru a evalua dacă progresul tehnic permite abrogarea derogărilor prevăzute la punctul 3 din anexă.”

| 6. | La punctul 3 din anexă, se adaugă următoarele paragrafe:
  „Pentru articolele care sunt prea mici pentru a se aplica informațiile prevăzute la punctul 1 litera (b) punctele (i) și (ii) și la punctul 2 sau în cazul în care aplicarea identificării unice este imposibil de realizat din punct de vedere tehnic din cauza formei sau a proiectării, se aplică un număr unic de identificare pe cea mai mică unitate de ambalare.
  Fiecare cea mai mică unitate de ambalare se sigilează.
  Fiecare detonator sau releu de detonare care intră sub incidența derogării prevăzute la al doilea paragraf este marcat în mod durabil pentru a se asigura lizibilitatea informațiilor prevăzute la punctul 1 litera (b) punctele (i) și (ii). Numărul de detonatoare și relee de detonare conținut este tipărit pe cea mai mică unitate de ambalare.
  Identificarea unică a fiecărui fitil de detonare care intră sub incidența derogării prevăzute la al doilea paragraf este aplicată pe rolă sau bobină și, dacă este cazul, pe cea mai mică unitate de ambalare.” |
| --- | --- |

6.

La punctul 3 din anexă, se adaugă următoarele paragrafe:

„Pentru articolele care sunt prea mici pentru a se aplica informațiile prevăzute la punctul 1 litera (b) punctele (i) și (ii) și la punctul 2 sau în cazul în care aplicarea identificării unice este imposibil de realizat din punct de vedere tehnic din cauza formei sau a proiectării, se aplică un număr unic de identificare pe cea mai mică unitate de ambalare.

Fiecare cea mai mică unitate de ambalare se sigilează.

Fiecare detonator sau releu de detonare care intră sub incidența derogării prevăzute la al doilea paragraf este marcat în mod durabil pentru a se asigura lizibilitatea informațiilor prevăzute la punctul 1 litera (b) punctele (i) și (ii). Numărul de detonatoare și relee de detonare conținut este tipărit pe cea mai mică unitate de ambalare.

Identificarea unică a fiecărui fitil de detonare care intră sub incidența derogării prevăzute la al doilea paragraf este aplicată pe rolă sau bobină și, dacă este cazul, pe cea mai mică unitate de ambalare.”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică până la 4 aprilie 2012 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi este comunicat de statele membre textul acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.

Statele membre aplică aceste acte începând cu 5 aprilie 2013.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi este comunicat de statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 121, 15.5.1993, p. 20.

1

(2)  JO L 94, 5.4.2008, p. 8.

2

---

DECIZII

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/21

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 aprilie 2011

privind ajutorul de stat nr. C 19/09 (ex N 64/09) pe care Danemarca intenționează să îl acorde pentru restructurarea TV2 Danmark A/S

[notificată cu numărul C(2011) 2614]

(Numai textul în limba daneză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/109/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (1), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (2) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | La 4 august 2008, Comisia a informat Danemarca asupra deciziei sale de a nu prezenta obiecții față de ajutorul de salvare care urma a fi acordat TV2 Danmark A/S sub forma unei facilități de credit în valoare totală de 1 000 de milioane DKK (denumită în continuare „decizia privind ajutorul de salvare”) (3). În această decizie se constata că ajutorul planificat era compatibil cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special cu normele stabilite în Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (4) (denumite în continuare „liniile directoare”). |
| --- | --- |

(1)

La 4 august 2008, Comisia a informat Danemarca asupra deciziei sale de a nu prezenta obiecții față de ajutorul de salvare care urma a fi acordat TV2 Danmark A/S sub forma unei facilități de credit în valoare totală de 1 000 de milioane DKK (denumită în continuare „decizia privind ajutorul de salvare”) (3). În această decizie se constata că ajutorul planificat era compatibil cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special cu normele stabilite în Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (4) (denumite în continuare „liniile directoare”).

| (2) | În conformitate cu decizia privind ajutorul de salvare și cu liniile directoare, Comisiei trebuia să i se prezinte un plan de restructurare sau un plan de lichidare sau dovada că împrumutul a fost integral rambursat în termen de cel mult șase luni de la autorizarea măsurii privind ajutorul de salvare, și anume cel târziu până la 4 februarie 2009. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu decizia privind ajutorul de salvare și cu liniile directoare, Comisiei trebuia să i se prezinte un plan de restructurare sau un plan de lichidare sau dovada că împrumutul a fost integral rambursat în termen de cel mult șase luni de la autorizarea măsurii privind ajutorul de salvare, și anume cel târziu până la 4 februarie 2009.

| (3) | La 4 februarie 2009, Danemarca a notificat Comisiei, în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE, în prezent articolul 108 alineatul (3) din TFUE, un plan de restructurare privind TV2 Danmark A/S. |
| --- | --- |

(3)

La 4 februarie 2009, Danemarca a notificat Comisiei, în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE, în prezent articolul 108 alineatul (3) din TFUE, un plan de restructurare privind TV2 Danmark A/S.

| (4) | Prin scrisoarea din 2 iulie 2009, Comisia a informat Danemarca asupra faptului că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, în prezent articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în legătură cu ajutorul. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 2 iulie 2009, Comisia a informat Danemarca asupra faptului că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, în prezent articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în legătură cu ajutorul.

| (5) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (6) | Comisia a primit următoarele observații de la părțile interesate.







  — | 1 octombrie 2009 | TDC A/S și You see; |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 1 octombrie 2009 | Canal Digital Danmark; |
| — | 1 octombrie 2009 | MTV Networks; |
| — | 2 octombrie 2009 | Niels Jorgen Langkilde; |
| — | 2 octombrie 2009 | Boxer TV; |
| — | 2 octombrie 2009 | Discovery Networks Nordic; |
| — | 2 octombrie 2009 | TV2 Danmark (beneficiarul ajutorului); |
| — | 2 octombrie 2009 | MTG Viasat (care a prezentat noi anexe prin scrisoarea din 15 octombrie 2009); |
| — | 2 octombrie 2009 | Asociația Daneză a Furnizorilor de Televiziune prin Cablu; |
| — | 2 octombrie 2009 | SBS Broadcasting Networks Ltd și SBS TV A/S; |
| — | 7 octombrie 2009 | Telia Stofa A/S. |

(6)

Comisia a primit următoarele observații de la părțile interesate.

—

1 octombrie 2009

TDC A/S și You see;

—

1 octombrie 2009

Canal Digital Danmark;

—

1 octombrie 2009

MTV Networks;

—

2 octombrie 2009

Niels Jorgen Langkilde;

—

2 octombrie 2009

Boxer TV;

—

2 octombrie 2009

Discovery Networks Nordic;

—

2 octombrie 2009

TV2 Danmark (beneficiarul ajutorului);

—

2 octombrie 2009

MTG Viasat (care a prezentat noi anexe prin scrisoarea din 15 octombrie 2009);

—

2 octombrie 2009

Asociația Daneză a Furnizorilor de Televiziune prin Cablu;

—

2 octombrie 2009

SBS Broadcasting Networks Ltd și SBS TV A/S;

—

7 octombrie 2009

Telia Stofa A/S.

| (7) | Comisia a transmis aceste observații Danemarcei la 27 octombrie 2009. Ultima observație de la Telia Stofa a fost transmisă Danemarcei la 30 noiembrie 2009. Danemarca a fost invitată să prezinte un răspuns, iar observațiile sale au fost primite prin intermediul a două scrisori în care se abordau aspecte diferite ale observațiilor părților terțe, prin scrisoarea guvernului danez din 29 ianuarie 2010, primită prin intermediul Reprezentanței Permanente și înregistrată la 23 februarie 2010, și prin scrisoarea din 29 martie 2010 și înregistrată la 30 martie 2010, anexele la această scrisoare fiind ulterior înregistrate la 14 aprilie 2010. La 8 iunie 2010, guvernul danez a prezentat noi informații referitoare la adoptarea unui nou Acord privind politica în domeniul mass-media pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a transmis aceste observații Danemarcei la 27 octombrie 2009. Ultima observație de la Telia Stofa a fost transmisă Danemarcei la 30 noiembrie 2009. Danemarca a fost invitată să prezinte un răspuns, iar observațiile sale au fost primite prin intermediul a două scrisori în care se abordau aspecte diferite ale observațiilor părților terțe, prin scrisoarea guvernului danez din 29 ianuarie 2010, primită prin intermediul Reprezentanței Permanente și înregistrată la 23 februarie 2010, și prin scrisoarea din 29 martie 2010 și înregistrată la 30 martie 2010, anexele la această scrisoare fiind ulterior înregistrate la 14 aprilie 2010. La 8 iunie 2010, guvernul danez a prezentat noi informații referitoare la adoptarea unui nou Acord privind politica în domeniul mass-media pentru perioada 2011-2014.

| (8) | La 9 iunie 2010, TV2 Danmark A/S a prezentat o notă informativă privind vânzarea rețelei de radioteleviziune TV2. |
| --- | --- |

(8)

La 9 iunie 2010, TV2 Danmark A/S a prezentat o notă informativă privind vânzarea rețelei de radioteleviziune TV2.

| (9) | Comisia a organizat o reuniune împreună cu TV2 Danmark A/S, beneficiarul ajutorului, la 8 iunie 2010. Ca urmare a acestei reuniuni, Comisia a transmis Danemarcei întrebări la 30 iunie 2010, la care Danemarca a răspuns la 9 iulie 2010. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a organizat o reuniune împreună cu TV2 Danmark A/S, beneficiarul ajutorului, la 8 iunie 2010. Ca urmare a acestei reuniuni, Comisia a transmis Danemarcei întrebări la 30 iunie 2010, la care Danemarca a răspuns la 9 iulie 2010.

| (10) | Viasat a prezentat informații suplimentare prin mesajul electronic din 26 mai 2010 și prin scrisorile înregistrate ca primite la 1 iunie 2010 și 6 iulie 2010. |
| --- | --- |

(10)

Viasat a prezentat informații suplimentare prin mesajul electronic din 26 mai 2010 și prin scrisorile înregistrate ca primite la 1 iunie 2010 și 6 iulie 2010.

| (11) | În urma unor întrebări suplimentare din partea Comisiei din 23 și 28 iulie 2010, Danemarca a prezentat răspunsuri la 17 august 2010. Comisia a organizat o reuniune cu autoritățile daneze la 14 septembrie 2010, în urma căreia Danemarca a prezentat observații suplimentare prin scrisoarea din 15 octombrie 2010. |
| --- | --- |

(11)

În urma unor întrebări suplimentare din partea Comisiei din 23 și 28 iulie 2010, Danemarca a prezentat răspunsuri la 17 august 2010. Comisia a organizat o reuniune cu autoritățile daneze la 14 septembrie 2010, în urma căreia Danemarca a prezentat observații suplimentare prin scrisoarea din 15 octombrie 2010.

| (12) | Viasat a prezentat informații suplimentare Comisiei la 22 decembrie 2010, fiind urmată de SBS la 7 februarie 2011. |
| --- | --- |

(12)

Viasat a prezentat informații suplimentare Comisiei la 22 decembrie 2010, fiind urmată de SBS la 7 februarie 2011.

| (13) | La 14 ianuarie 2011, Comisia a transmis Danemarcei o cerere de informare, la care Danemarca a răspuns prin scrisoarea din 3 februarie 2011. Danemarca a solicitat o nouă reuniune prin scrisoarea din 28 ianuarie 2011. Această reuniune a avut loc la 7 februarie 2011. Informații suplimentare au fost prezentate la 24 februarie 2011. |
| --- | --- |

(13)

La 14 ianuarie 2011, Comisia a transmis Danemarcei o cerere de informare, la care Danemarca a răspuns prin scrisoarea din 3 februarie 2011. Danemarca a solicitat o nouă reuniune prin scrisoarea din 28 ianuarie 2011. Această reuniune a avut loc la 7 februarie 2011. Informații suplimentare au fost prezentate la 24 februarie 2011.

| (14) | La solicitarea autorităților daneze, o nouă reuniune a fost organizată la 4 martie 2011. Ulterior, Danemarca a prezentat noi informații prin scrisorile primite și înregistrate la 11, 17 și 18 martie 2011 și la 6 și 14 aprilie 2011. În scrisoarea din 11 martie 2011, Danemarca a informat Comisia că unele părți ale planului de restructurare [„cardul Exclusiv TV2” (TV2 Alene), prezentat mai jos] nu urmau a fi puse în aplicare. La 17 și 18 martie și la 6 și 14 aprilie 2011, Danemarca a furnizat date financiare actualizate în contextul acestei modificări. |
| --- | --- |

(14)

La solicitarea autorităților daneze, o nouă reuniune a fost organizată la 4 martie 2011. Ulterior, Danemarca a prezentat noi informații prin scrisorile primite și înregistrate la 11, 17 și 18 martie 2011 și la 6 și 14 aprilie 2011. În scrisoarea din 11 martie 2011, Danemarca a informat Comisia că unele părți ale planului de restructurare [„cardul Exclusiv TV2” (TV2 Alene), prezentat mai jos] nu urmau a fi puse în aplicare. La 17 și 18 martie și la 6 și 14 aprilie 2011, Danemarca a furnizat date financiare actualizate în contextul acestei modificări.

| (15) | Trebuie remarcat, de asemenea, că la 24 martie 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd a introdus la Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene (în prezent, Tribunalul) o cerere de anulare a deciziei privind ajutorul de salvare (6). În plus, la 15 mai 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd a solicitat Comisiei să inițieze procedurile prevăzute de articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în vederea revocării deciziei privind ajutorul de salvare (7). Aceste acțiuni privesc o decizie diferită și nu împiedică Comisia să formuleze un punct de vedere privind planul de restructurare. Cu toate acestea, prin ordinul din 17 mai 2010, procedurile tribunalului au fost suspendate până la adoptarea de către Comisie a unei decizii finale în cazul privind restructurarea (8). |
| --- | --- |

(15)

Trebuie remarcat, de asemenea, că la 24 martie 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd a introdus la Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene (în prezent, Tribunalul) o cerere de anulare a deciziei privind ajutorul de salvare (6). În plus, la 15 mai 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd a solicitat Comisiei să inițieze procedurile prevăzute de articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în vederea revocării deciziei privind ajutorul de salvare (7). Aceste acțiuni privesc o decizie diferită și nu împiedică Comisia să formuleze un punct de vedere privind planul de restructurare. Cu toate acestea, prin ordinul din 17 mai 2010, procedurile tribunalului au fost suspendate până la adoptarea de către Comisie a unei decizii finale în cazul privind restructurarea (8).

| (16) | La 14 decembrie 2009, MTG/Viasat a depus o plângere conform căreia, prin introducerea taxelor de utilizare a TV2, Danemarca încalcă, inter alia, articolele 106 și 102 TFUE. |
| --- | --- |

(16)

La 14 decembrie 2009, MTG/Viasat a depus o plângere conform căreia, prin introducerea taxelor de utilizare a TV2, Danemarca încalcă, inter alia, articolele 106 și 102 TFUE.

II.   BENEFICIARUL: TV2 DANMARK A/S

| (17) | TV2 Danmark A/S a fost constituită în 2003 ca societate privată cu răspundere limitată, deținută integral de către statul danez. Societatea a preluat activitățile instituției publice autonome TV2, creată în 1986. Danmark A/S deține participații în mai multe societăți, inclusiv filiale deținute în mod integral, societăți asociate, societăți mixte și societăți în care deține pachete minoritare. TV2 Danmark (denumit în continuare „TV2”) este societatea-mamă a grupului TV2 și operează canalul public de televiziune TV2 (denumit în continuare și „postul principal”). |
| --- | --- |

(17)

TV2 Danmark A/S a fost constituită în 2003 ca societate privată cu răspundere limitată, deținută integral de către statul danez. Societatea a preluat activitățile instituției publice autonome TV2, creată în 1986. Danmark A/S deține participații în mai multe societăți, inclusiv filiale deținute în mod integral, societăți asociate, societăți mixte și societăți în care deține pachete minoritare. TV2 Danmark (denumit în continuare „TV2”) este societatea-mamă a grupului TV2 și operează canalul public de televiziune TV2 (denumit în continuare și „postul principal”).

| (18) | Modelul economic actual: canalul principal TV2 a fost finanțat în mod tradițional din venituri provenind din taxa de radiodifuziune și publicitate. Totuși, deși posturile regionale continuă să fie finanțate în acest mod, finanțarea din taxa de radiodifuziune a postului principal a încetat în iulie 2004 și au rămas numai veniturile din publicitate. Aceste venituri din publicitate reprezintă, în prezent, singura sursă de venituri a canalului principal, cu excepția profiturilor realizate de canalele comerciale. TV2 nu are permisiunea de a percepe taxe de abonament pentru postul său principal. |
| --- | --- |

(18)

Modelul economic actual: canalul principal TV2 a fost finanțat în mod tradițional din venituri provenind din taxa de radiodifuziune și publicitate. Totuși, deși posturile regionale continuă să fie finanțate în acest mod, finanțarea din taxa de radiodifuziune a postului principal a încetat în iulie 2004 și au rămas numai veniturile din publicitate. Aceste venituri din publicitate reprezintă, în prezent, singura sursă de venituri a canalului principal, cu excepția profiturilor realizate de canalele comerciale. TV2 nu are permisiunea de a percepe taxe de abonament pentru postul său principal.

| (19) | Obligațiile de serviciu public: secțiunea 38a alineatul (1) din Legea daneză a radiodifuziunii stabilește o obligație de serviciu public pentru TV2 și prevede că „activitățile publice de radiodifuziune se furnizează publicului larg în conformitate cu principiile menționate în secțiunea 10”. Aceste obligații generale sunt completate de descrieri mai detaliate conținute în licența de serviciu public și în anexele la aceasta. |
| --- | --- |

(19)

Obligațiile de serviciu public: secțiunea 38a alineatul (1) din Legea daneză a radiodifuziunii stabilește o obligație de serviciu public pentru TV2 și prevede că „activitățile publice de radiodifuziune se furnizează publicului larg în conformitate cu principiile menționate în secțiunea 10”. Aceste obligații generale sunt completate de descrieri mai detaliate conținute în licența de serviciu public și în anexele la aceasta.

| (20) | Comisia a acceptat (9) – și a fost susținută în acest sens de Tribunal (10) – că postul principal al TV2 îndeplinește o obligație de serviciu public. Activitatea de serviciu public a TV2 reprezintă peste [...] (11) din costurile sale (12). |
| --- | --- |

(20)

Comisia a acceptat (9) – și a fost susținută în acest sens de Tribunal (10) – că postul principal al TV2 îndeplinește o obligație de serviciu public. Activitatea de serviciu public a TV2 reprezintă peste [...] (11) din costurile sale (12).

| (21) | Canalul principal TV2 are obligația de a emite programe regionale conform punctului 2.5 din licența de serviciu public a TV2 (13). Conținutul regional este produs de stațiile regionale ale TV2. Cele opt stații regionale sunt independente de TV2. Funcționarea acestora este reglementată de secțiunea 31 și următoarele din Legea daneză a radiodifuziunii (14). Fiecare dintre cele opt stații regionale ale TV2 are un consiliu al reprezentanților, a cărui componență reflectă o largă varietate de aspecte ale culturii și comunității regionale. TV2 nu poate fi membru al acestor consilii ale reprezentanților. Stațiilor regionale li s-au încredințat activități de serviciu public în conformitate cu secțiunea 31 și următoarele din Legea daneză a radiodifuziunii, iar programele acestora trebuie să reflecte afilierea regională. Activitățile posturilor sunt finanțate în principal din taxa de radiodifuziune (15). TV2 are obligația de a transmite aceste programe regionale în „ferestre”, în grila normală de programe a TV2 (16). TV2 nu poate influența formatul TV selectat, în scopuri precum asigurarea consecvenței cu programele generale TV difuzate de canalul principal. În pauzele dintre programele naționale și regionale, TV2 transmite spoturi publicitare destinate pieței regionale și păstrează veniturile obținute din publicitate. |
| --- | --- |

(21)

Canalul principal TV2 are obligația de a emite programe regionale conform punctului 2.5 din licența de serviciu public a TV2 (13). Conținutul regional este produs de stațiile regionale ale TV2. Cele opt stații regionale sunt independente de TV2. Funcționarea acestora este reglementată de secțiunea 31 și următoarele din Legea daneză a radiodifuziunii (14). Fiecare dintre cele opt stații regionale ale TV2 are un consiliu al reprezentanților, a cărui componență reflectă o largă varietate de aspecte ale culturii și comunității regionale. TV2 nu poate fi membru al acestor consilii ale reprezentanților. Stațiilor regionale li s-au încredințat activități de serviciu public în conformitate cu secțiunea 31 și următoarele din Legea daneză a radiodifuziunii, iar programele acestora trebuie să reflecte afilierea regională. Activitățile posturilor sunt finanțate în principal din taxa de radiodifuziune (15). TV2 are obligația de a transmite aceste programe regionale în „ferestre”, în grila normală de programe a TV2 (16). TV2 nu poate influența formatul TV selectat, în scopuri precum asigurarea consecvenței cu programele generale TV difuzate de canalul principal. În pauzele dintre programele naționale și regionale, TV2 transmite spoturi publicitare destinate pieței regionale și păstrează veniturile obținute din publicitate.

| (22) | Obligația de difuzare: în prezent, canalul principal face obiectul unei obligații de difuzare în temeiul secțiunii 6 din Legea daneză a radiodifuziunii, conform căreia distribuitorii SMATV (inclusiv distribuitorii comerciali de televiziune prin cablu TV) trebuie să permită accesul, în oricare dintre pachetele lor de programe, la posturile menționate în lege (respectiv, TV2 și DR) (17).
  Distribuitorii TV care utilizează platforme de distribuție prin satelit nu aveau obligația de a include postul principal TV2 în pachetele de programe, dar au optat pentru acest lucru deoarece canalul se bucură de o mare popularitate (18). |
| --- | --- |

(22)

Obligația de difuzare: în prezent, canalul principal face obiectul unei obligații de difuzare în temeiul secțiunii 6 din Legea daneză a radiodifuziunii, conform căreia distribuitorii SMATV (inclusiv distribuitorii comerciali de televiziune prin cablu TV) trebuie să permită accesul, în oricare dintre pachetele lor de programe, la posturile menționate în lege (respectiv, TV2 și DR) (17).

Distribuitorii TV care utilizează platforme de distribuție prin satelit nu aveau obligația de a include postul principal TV2 în pachetele de programe, dar au optat pentru acest lucru deoarece canalul se bucură de o mare popularitate (18).

| (23) | Distribuția de programe de televiziune în Danemarca: programele de televiziune din Danemarca sunt distribuite în cinci moduri, în funcție de diferitele opțiuni de recepționare a semnalului TV. Acestea sunt distribuția prin intermediul distribuitorilor de televiziune prin cablu (distribuitorii YouSee și Stofa), SMATV (distribuție locală de televiziune prin cablu), distribuție prin antenă parabolică (Viasat și Canal Digital), distribuție prin Internet în bandă largă (IPTV) și distribuție terestră. Începând de la 1 noiembrie 2009, nu se mai efectuează transmisii prin semnal terestru analog, semnalele TV terestre din Danemarca fiind digitalizate. Societatea Baxter a câștigat licitația pentru rolul de responsabil comercial și răspunde pentru transmisia de canale pe bază de abonament prin rețeaua terestră. În prezent, canalul principal TV2 este emis în regim „liber la retransmisie” (Free to air, FTA), fără plata unui abonament pentru vizionare (19). |
| --- | --- |

(23)

Distribuția de programe de televiziune în Danemarca: programele de televiziune din Danemarca sunt distribuite în cinci moduri, în funcție de diferitele opțiuni de recepționare a semnalului TV. Acestea sunt distribuția prin intermediul distribuitorilor de televiziune prin cablu (distribuitorii YouSee și Stofa), SMATV (distribuție locală de televiziune prin cablu), distribuție prin antenă parabolică (Viasat și Canal Digital), distribuție prin Internet în bandă largă (IPTV) și distribuție terestră. Începând de la 1 noiembrie 2009, nu se mai efectuează transmisii prin semnal terestru analog, semnalele TV terestre din Danemarca fiind digitalizate. Societatea Baxter a câștigat licitația pentru rolul de responsabil comercial și răspunde pentru transmisia de canale pe bază de abonament prin rețeaua terestră. În prezent, canalul principal TV2 este emis în regim „liber la retransmisie” (Free to air, FTA), fără plata unui abonament pentru vizionare (19).

| (24) | Activitățile TV2: TV2 desfășoară în principal activități de radiodifuziune și vânzare de spațiu publicitar televizat. De asemenea, aceasta achiziționează și vinde drepturi audiovizuale pe piețe internaționale (de exemplu, Campionatul de Fotbal Euro 2008 sau Jocurile Olimpice), pe care le transmite sau revinde. TV2 operează aproape exclusiv pe piața emisiunilor TV și pe alte piețe media din Danemarca. Postul principal TV2, împreună cu DanmarksRadio (societate publică finanțată exclusiv din taxa de radiodifuziune, care emite două posturi publice), este cel mai mare post TV danez.
  În prezent, postul principal TV2 concurează pe piața publicității televizate cu posturi precum TV3 și TV3 + ale Viasat. Viasat este deținut de către Modern Times Group A/S (MTG) din Suedia, care activează, de asemenea, ca distribuitor în segmentul satelit. TV2 mai concurează pe piața publicității cu SBS A/S, deținut de canalul german ProSiebenSat. Posturile de televiziune cu plată, precum TV2 Zulu și TV2 Charlie, concurează cu alte posturi comerciale pe piața de distribuție cu ridicata a pachetelor de programe de televiziune cu plată. |
| --- | --- |

(24)

Activitățile TV2: TV2 desfășoară în principal activități de radiodifuziune și vânzare de spațiu publicitar televizat. De asemenea, aceasta achiziționează și vinde drepturi audiovizuale pe piețe internaționale (de exemplu, Campionatul de Fotbal Euro 2008 sau Jocurile Olimpice), pe care le transmite sau revinde. TV2 operează aproape exclusiv pe piața emisiunilor TV și pe alte piețe media din Danemarca. Postul principal TV2, împreună cu DanmarksRadio (societate publică finanțată exclusiv din taxa de radiodifuziune, care emite două posturi publice), este cel mai mare post TV danez.

În prezent, postul principal TV2 concurează pe piața publicității televizate cu posturi precum TV3 și TV3 + ale Viasat. Viasat este deținut de către Modern Times Group A/S (MTG) din Suedia, care activează, de asemenea, ca distribuitor în segmentul satelit. TV2 mai concurează pe piața publicității cu SBS A/S, deținut de canalul german ProSiebenSat. Posturile de televiziune cu plată, precum TV2 Zulu și TV2 Charlie, concurează cu alte posturi comerciale pe piața de distribuție cu ridicata a pachetelor de programe de televiziune cu plată.

| (25) | Operațiuni comerciale: TV2 operează mai multe posturi comerciale care nu sunt incluse în obligația de serviciu public, inclusiv TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film și TV2 News. De asemenea, deține 50 % din TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie și TV2 News sunt finanțate prin venituri provenind din abonamente și publicitate, în timp ce TV2 Film este finanțat exclusiv prin venituri din abonamente. |
| --- | --- |

(25)

Operațiuni comerciale: TV2 operează mai multe posturi comerciale care nu sunt incluse în obligația de serviciu public, inclusiv TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film și TV2 News. De asemenea, deține 50 % din TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie și TV2 News sunt finanțate prin venituri provenind din abonamente și publicitate, în timp ce TV2 Film este finanțat exclusiv prin venituri din abonamente.

| (26) | Astfel cum au confirmat autoritățile daneze (20), TV2 Danmark A/S și concurentul său, Viasat (21), funcționarea canalului principal este esențială pentru obținerea veniturilor generate de posturile comerciale. |
| --- | --- |

(26)

Astfel cum au confirmat autoritățile daneze (20), TV2 Danmark A/S și concurentul său, Viasat (21), funcționarea canalului principal este esențială pentru obținerea veniturilor generate de posturile comerciale.

| (27) | TV2 avea, încă din 2001, obligația de a contabiliza separat activitățile comerciale și cele de serviciu public (a se vedea Ordinul nr. 740 (22)). Evidența contabilă este monitorizată de auditori externi. |
| --- | --- |

(27)

TV2 avea, încă din 2001, obligația de a contabiliza separat activitățile comerciale și cele de serviciu public (a se vedea Ordinul nr. 740 (22)). Evidența contabilă este monitorizată de auditori externi.

| (28) | Alte activități: în plus, TV2 Danmark A/S deține mai multe filiale sau face parte din mai mute societăți mixte care au legătură cu conținutul radio și TV, iar anterior deținea o rețea de radiodifuziune [Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M și Fordelingsnet] împreună cu DR. Conform informațiilor prezentate de autoritățile daneze, Broadcast Service Denmark este cel mai important radiodifuzor danez în ceea ce privește planificarea, construcția, operarea și întreținerea rețelelor de radiodifuziune. Rețeaua de radiodifuziune era deținută în regim mixt de către Danske Radio și TV2, în mod direct sau prin parteneriate în coproprietate (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). În urma restructurării, TV2 și-a vândut participația la această rețea. |
| --- | --- |

(28)

Alte activități: în plus, TV2 Danmark A/S deține mai multe filiale sau face parte din mai mute societăți mixte care au legătură cu conținutul radio și TV, iar anterior deținea o rețea de radiodifuziune [Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M și Fordelingsnet] împreună cu DR. Conform informațiilor prezentate de autoritățile daneze, Broadcast Service Denmark este cel mai important radiodifuzor danez în ceea ce privește planificarea, construcția, operarea și întreținerea rețelelor de radiodifuziune. Rețeaua de radiodifuziune era deținută în regim mixt de către Danske Radio și TV2, în mod direct sau prin parteneriate în coproprietate (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). În urma restructurării, TV2 și-a vândut participația la această rețea.

| (29) | Cazuri antitrust la nivel național privind TV2: Comisia ia notă de faptul că practicile TV2 de pe piața de publicitate sunt investigate de autoritățile daneze în domeniul concurenței. La 21 decembrie 2005, Consiliul Concurenței din Danemarca a decis că TV2 a încălcat articolul 102 din TFUE și dispozițiile naționale corespunzătoare prin utilizarea de reduceri de fidelizare pe piața de publicitate. Decizia a fost anulată la 1 noiembrie 2006 de instanța de apel în materie de concurență, dar a fost reconfirmată în recurs de către Înalta Curte a Danemarcei de Est, la 22 iunie 2009. Această hotărâre a fost contestată la Curtea Supremă, care a confirmat-o la 18 martie 2011. Cazul a fost similar unui caz din 29 noiembrie 2000, prin care Consiliul danez al concurenței constata că reducerile TV2 acordate în anul 2000 reprezentau un abuz de poziție dominantă. |
| --- | --- |

(29)

Cazuri antitrust la nivel național privind TV2: Comisia ia notă de faptul că practicile TV2 de pe piața de publicitate sunt investigate de autoritățile daneze în domeniul concurenței. La 21 decembrie 2005, Consiliul Concurenței din Danemarca a decis că TV2 a încălcat articolul 102 din TFUE și dispozițiile naționale corespunzătoare prin utilizarea de reduceri de fidelizare pe piața de publicitate. Decizia a fost anulată la 1 noiembrie 2006 de instanța de apel în materie de concurență, dar a fost reconfirmată în recurs de către Înalta Curte a Danemarcei de Est, la 22 iunie 2009. Această hotărâre a fost contestată la Curtea Supremă, care a confirmat-o la 18 martie 2011. Cazul a fost similar unui caz din 29 noiembrie 2000, prin care Consiliul danez al concurenței constata că reducerile TV2 acordate în anul 2000 reprezentau un abuz de poziție dominantă.

III.   ALTE CAUZE PENDINTE ÎN CARE ESTE IMPLICATĂ TV2

| (30) | Sprijinul acordat din fonduri publice operațiunilor TV2 anterior constituirii societății și recapitalizarea ulterioară au făcut obiectul unor decizii ale Comisiei din 19 mai 2004, respectiv din 2 februarie 2005 (23). În prima sa decizie, Comisia a ordonat recuperarea ajutorului incompatibil acordat TV2, în valoare de 628,1 de milioane DKK. Danemarca a dispus recuperarea ajutorului de la beneficiar, împreună cu dobânda aferentă; suma recuperată de la TV2 s-a ridicat la 1 050 de milioane DKK. În a doua decizie nu au fost exprimate obiecții privind compatibilitatea cu piața comună a recapitalizării, care consta într-o infuzie de capital în valoare de 440 de milioane DKK și o conversie a datoriei în capital propriu în valoare de 394 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(30)

Sprijinul acordat din fonduri publice operațiunilor TV2 anterior constituirii societății și recapitalizarea ulterioară au făcut obiectul unor decizii ale Comisiei din 19 mai 2004, respectiv din 2 februarie 2005 (23). În prima sa decizie, Comisia a ordonat recuperarea ajutorului incompatibil acordat TV2, în valoare de 628,1 de milioane DKK. Danemarca a dispus recuperarea ajutorului de la beneficiar, împreună cu dobânda aferentă; suma recuperată de la TV2 s-a ridicat la 1 050 de milioane DKK. În a doua decizie nu au fost exprimate obiecții privind compatibilitatea cu piața comună a recapitalizării, care consta într-o infuzie de capital în valoare de 440 de milioane DKK și o conversie a datoriei în capital propriu în valoare de 394 de milioane EUR.

| (31) | La 22 octombrie 2008, Tribunalul a anulat decizia Comisie de recuperare (24). La 24 septembrie 2009 (25), Tribunalul a emis un ordin privind decizia de recapitalizare, hotărând că nu este necesară o hotărâre, întrucât decizia de recapitalizare – întemeiată pe decizia de recuperare – pornea de la premise care nu mai erau valabile și, prin urmare, era lipsită de substanță și sens. Tribunalul a considerat că cele două decizii constituiau două aspecte ale aceleiași probleme juridice. |
| --- | --- |

(31)

La 22 octombrie 2008, Tribunalul a anulat decizia Comisie de recuperare (24). La 24 septembrie 2009 (25), Tribunalul a emis un ordin privind decizia de recapitalizare, hotărând că nu este necesară o hotărâre, întrucât decizia de recapitalizare – întemeiată pe decizia de recuperare – pornea de la premise care nu mai erau valabile și, prin urmare, era lipsită de substanță și sens. Tribunalul a considerat că cele două decizii constituiau două aspecte ale aceleiași probleme juridice.

| (32) | Investigația Comisiei privind cazul de mai sus a avut loc în paralel cu prezenta procedură, iar decizia Comisiei în cazul de mai sus va fi adoptată în același timp cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(32)

Investigația Comisiei privind cazul de mai sus a avut loc în paralel cu prezenta procedură, iar decizia Comisiei în cazul de mai sus va fi adoptată în același timp cu prezenta decizie.

IV.   PLANUL DE RESTRUCTURARE

1.   Contextul planului inițial de restructurare

| (33) | Astfel cum s-a arătat în decizia Comisiei de autorizare a ajutorului de salvare în valoare de 1 000 de milioane DKK din 2008, TV2 se confrunta cu probleme grave de lichiditate, ca urmare a unor investiții masive, în special într-un post de radio, din cauza unor venituri din publicitate inferioare estimărilor și a unor dobânzi ridicate. Aceste necesități de lichiditate nu au putut fi acoperite prin obținerea de împrumuturi de la creditori privați (bănci). Ulterior deciziei privind ajutorul de salvare, Danemarca a notificat un plan de restructurare în termenul de șase luni prevăzut în liniile directoare. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum s-a arătat în decizia Comisiei de autorizare a ajutorului de salvare în valoare de 1 000 de milioane DKK din 2008, TV2 se confrunta cu probleme grave de lichiditate, ca urmare a unor investiții masive, în special într-un post de radio, din cauza unor venituri din publicitate inferioare estimărilor și a unor dobânzi ridicate. Aceste necesități de lichiditate nu au putut fi acoperite prin obținerea de împrumuturi de la creditori privați (bănci). Ulterior deciziei privind ajutorul de salvare, Danemarca a notificat un plan de restructurare în termenul de șase luni prevăzut în liniile directoare.

| (34) | Planul de restructurare prezentat Comisiei la 4 februarie 2009 fusese elaborat în urma unui acord încheiat între o largă majoritate a partidelor politice daneze privind un act adițional la Acordul privind mass-media pentru perioada 2007-2010, făcut public la 9 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(34)

Planul de restructurare prezentat Comisiei la 4 februarie 2009 fusese elaborat în urma unui acord încheiat între o largă majoritate a partidelor politice daneze privind un act adițional la Acordul privind mass-media pentru perioada 2007-2010, făcut public la 9 ianuarie 2009.

| (35) | În notificarea sa din 4 februarie 2009, Danemarca a notificat mai multe măsuri de ajutor de restructurare, deoarece, conform autorităților daneze, problemele pe termen scurt legate de lichidități și gradul de îndatorare identificate în decizia Comisiei privind ajutorul de salvare existau în continuare. Aceste dificultăți au condus la calificarea TV2 Danmark A/S ca întreprindere în dificultate în sensul liniilor directoare (26), statut pe care Comisia nu avea motive să îl conteste în decizia de inițiere a procedurii și care, conform autorităților daneze, rămâne valabil chiar și după primirea de către TV2 a ajutorului de salvare. Acest fapt este demonstrat de datele menționate în decizia Comisiei de inițiere a procedurii de oficiale de investigare (27). |
| --- | --- |

(35)

În notificarea sa din 4 februarie 2009, Danemarca a notificat mai multe măsuri de ajutor de restructurare, deoarece, conform autorităților daneze, problemele pe termen scurt legate de lichidități și gradul de îndatorare identificate în decizia Comisiei privind ajutorul de salvare existau în continuare. Aceste dificultăți au condus la calificarea TV2 Danmark A/S ca întreprindere în dificultate în sensul liniilor directoare (26), statut pe care Comisia nu avea motive să îl conteste în decizia de inițiere a procedurii și care, conform autorităților daneze, rămâne valabil chiar și după primirea de către TV2 a ajutorului de salvare. Acest fapt este demonstrat de datele menționate în decizia Comisiei de inițiere a procedurii de oficiale de investigare (27).

| (36) | Ulterior, în cursul procedurilor, și în special ca reacție la observațiile părților terțe, Danemarca a prezentat un nou studiu actualizat al PWC privind situația financiară a TV2. Datele actualizate sunt rezumate în tabelul de mai jos (28).

  Evoluția TV2 Danmark A/S


  Cifre principale










  (în milioane DKK) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Profit înainte de impozitare | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Cifra de afaceri | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Fluxuri nete de lichidități | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Datorii nete purtătoare de dobândă | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Cheltuieli nete privind dobânzile | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Valoarea netă a activelor | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

Ulterior, în cursul procedurilor, și în special ca reacție la observațiile părților terțe, Danemarca a prezentat un nou studiu actualizat al PWC privind situația financiară a TV2. Datele actualizate sunt rezumate în tabelul de mai jos (28).

Evoluția TV2 Danmark A/S

Cifre principale

(în milioane DKK)

2006

2007

2008

2009

Profit înainte de impozitare

142

– 213

18

–28

Cifra de afaceri

1 980

2 251

2 206

2 029

Fluxuri nete de lichidități

79

– 550

–73

–60

Datorii nete purtătoare de dobândă

232

564

622

659

Cheltuieli nete privind dobânzile

10

19

41

31

Valoarea netă a activelor

815

598

616

601

Potrivit autorităților daneze, dificultățile TV2 provin, inter alia, din menținerea unui post public (29) tot mai puțin rentabil, fără un model de afaceri sustenabil și cu pierderi rezultate din investiții nereușite.

| (37) | Pierderi: din cauza unor venituri din publicitate mai reduse decât cele prevăzute în buget, la care s-au adăugat o serie de investiții nerentabile (în special TV2 Radio), TV2 Danmark A/S a înregistrat pierderi semnificative în 2007 (214 milioane DKK, rentabilitatea capitalului propriu fiind de -36 %). În plus, la sfârșitul lunii martie 2008, proiecția rezultatului financiar pentru 2008 indica o nouă pierdere de [...] milioane DKK înainte de impozitare, chiar dacă proiecția era considerată extrem de sensibilă la evoluțiile de pe piața publicității. Societatea a înregistrat pierderi și în 2009. |
| --- | --- |

(37)

Pierderi: din cauza unor venituri din publicitate mai reduse decât cele prevăzute în buget, la care s-au adăugat o serie de investiții nerentabile (în special TV2 Radio), TV2 Danmark A/S a înregistrat pierderi semnificative în 2007 (214 milioane DKK, rentabilitatea capitalului propriu fiind de -36 %). În plus, la sfârșitul lunii martie 2008, proiecția rezultatului financiar pentru 2008 indica o nouă pierdere de [...] milioane DKK înainte de impozitare, chiar dacă proiecția era considerată extrem de sensibilă la evoluțiile de pe piața publicității. Societatea a înregistrat pierderi și în 2009.

| (38) | Cifra de afaceri/cota de piață: cota de piață a canalului principal al TV2 a scăzut în anii anteriori ajutorului de salvare, această tendință menținându-se și în prezent. Eliminarea avantajului comercial istoric al TV2 odată cu trecerea de la semnalul terestru analog la televiziune terestră digitală (digital terrestrial television, DTT) a permis o distribuție mai echitabilă a oportunităților după noiembrie 2009. Se preconizează că eliminarea obligației de difuzare (a se vedea considerentul 52 de mai jos) va conduce la noi scăderi ale cotei de piață. În perioada 2003-2009, cota de piață „comercială” a canalului principal al TV2 (segmentul 21-50 de ani, cel mai relevant segment din punct de vedere comercial) scăzuse deja cu 19 %, de la 56,2 % la 45,6 % (30). Cota comercială de piață a TV2 este preconizată la [...] % în 2013 (31). |
| --- | --- |

(38)

Cifra de afaceri/cota de piață: cota de piață a canalului principal al TV2 a scăzut în anii anteriori ajutorului de salvare, această tendință menținându-se și în prezent. Eliminarea avantajului comercial istoric al TV2 odată cu trecerea de la semnalul terestru analog la televiziune terestră digitală (digital terrestrial television, DTT) a permis o distribuție mai echitabilă a oportunităților după noiembrie 2009. Se preconizează că eliminarea obligației de difuzare (a se vedea considerentul 52 de mai jos) va conduce la noi scăderi ale cotei de piață. În perioada 2003-2009, cota de piață „comercială” a canalului principal al TV2 (segmentul 21-50 de ani, cel mai relevant segment din punct de vedere comercial) scăzuse deja cu 19 %, de la 56,2 % la 45,6 % (30). Cota comercială de piață a TV2 este preconizată la [...] % în 2013 (31).

| (39) | Creșterea gradului de îndatorare/fluxuri de lichidități/cheltuieli cu dobânzile: conform tabelului, datoria netă purtătoare de dobândă a TV2 Danmark A/S a crescut constant, de la 232 de milioane DKK în 2006 la 622 de milioane DKK în 2008 (anterior vânzării rețelei și rambursării celei mai mari părți a datoriei, datoria netă purtătoare de dobândă era prevăzută în buget la o valoare de [...] milioane DKK în 2010). În plus, tabelul demonstrează că TV2 Danmark A/S avea fluxuri de lichidități negative, un grad de îndatorare în creștere și o valoare netă a activelor în scădere în perioada 31 decembrie 2006-31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(39)

Creșterea gradului de îndatorare/fluxuri de lichidități/cheltuieli cu dobânzile: conform tabelului, datoria netă purtătoare de dobândă a TV2 Danmark A/S a crescut constant, de la 232 de milioane DKK în 2006 la 622 de milioane DKK în 2008 (anterior vânzării rețelei și rambursării celei mai mari părți a datoriei, datoria netă purtătoare de dobândă era prevăzută în buget la o valoare de [...] milioane DKK în 2010). În plus, tabelul demonstrează că TV2 Danmark A/S avea fluxuri de lichidități negative, un grad de îndatorare în creștere și o valoare netă a activelor în scădere în perioada 31 decembrie 2006-31 decembrie 2009.

| (40) | Analiză a scenariului ideal/scenariului pesimist: planul inițial de restructurare conține un scenariu de bază, un scenariu pesimist și un scenariu ideal, inclusiv calcule privind nivelul de sensibilitate. Acesta se întemeiază pe previziuni de piață din exteriorul societății (întocmite de PriceWaterhouseCoopers). Scenariile conțin o previzionare a creșterii reale a PIB, din care se derivă o creștere (sau scădere) estimată a pieței publicității televizate care, în combinație cu proiecțiile privind cota de piață, conduc la proiecții privind veniturile din publicitate ale TV2. Scenariul de bază prevede o creștere modestă a PIB ([...] % pentru 2009 și 2010, [...] % pentru 2011 și [...] % pentru 2012). Piața publicității televizate a fost previzionată la [...] între 2009 și 2012, de la [...] milioane DKK la [...] milioane DKK ([...] %). Conform scenariului pesimist, creșterea pozitivă a PIB real a fost mai redusă (zero în 2009 și 2010 și o creștere de [...] % în 2011, respectiv de [...] % în 2012) și o creștere cu [...] % a cheltuielilor cu publicitatea, de la [...] milioane DKK în 2009 la [...] milioane DKK în 2012 ([...] %). Scenariul optimist prevede o creștere a PIB ușor mai ridicată decât în scenariul de bază și, astfel, o creștere ușoară a pieței publicității televizate, de la [...] milioane DKK în 2009 la [...] milioane DKK în 2012 ([...] %). În cazul unei eventuale scăderi a cotei de piață, veniturile din publicitate ale TV2 au fost estimate la [...], cu [...] %, [...] % și [...] % pentru scenariul de bază, pesimist și optimist în perioada 2009-2012, echivalent cu [...] din [...] %, [...] % și [...] %. |
| --- | --- |

(40)

Analiză a scenariului ideal/scenariului pesimist: planul inițial de restructurare conține un scenariu de bază, un scenariu pesimist și un scenariu ideal, inclusiv calcule privind nivelul de sensibilitate. Acesta se întemeiază pe previziuni de piață din exteriorul societății (întocmite de PriceWaterhouseCoopers). Scenariile conțin o previzionare a creșterii reale a PIB, din care se derivă o creștere (sau scădere) estimată a pieței publicității televizate care, în combinație cu proiecțiile privind cota de piață, conduc la proiecții privind veniturile din publicitate ale TV2. Scenariul de bază prevede o creștere modestă a PIB ([...] % pentru 2009 și 2010, [...] % pentru 2011 și [...] % pentru 2012). Piața publicității televizate a fost previzionată la [...] între 2009 și 2012, de la [...] milioane DKK la [...] milioane DKK ([...] %). Conform scenariului pesimist, creșterea pozitivă a PIB real a fost mai redusă (zero în 2009 și 2010 și o creștere de [...] % în 2011, respectiv de [...] % în 2012) și o creștere cu [...] % a cheltuielilor cu publicitatea, de la [...] milioane DKK în 2009 la [...] milioane DKK în 2012 ([...] %). Scenariul optimist prevede o creștere a PIB ușor mai ridicată decât în scenariul de bază și, astfel, o creștere ușoară a pieței publicității televizate, de la [...] milioane DKK în 2009 la [...] milioane DKK în 2012 ([...] %). În cazul unei eventuale scăderi a cotei de piață, veniturile din publicitate ale TV2 au fost estimate la [...], cu [...] %, [...] % și [...] % pentru scenariul de bază, pesimist și optimist în perioada 2009-2012, echivalent cu [...] din [...] %, [...] % și [...] %.

| (41) | Veniturile din publicitate ale TV2 au crescut cu o rată medie (geometrică) de 1,9 % în perioada 1999-2009, cu o deviație standard de 12 % (32). Prin urmare, având în vedere sensibilitatea veniturilor din publicitate ale TV2 la ciclul comercial și cadrul economic general din momentul evaluării, proiecțiile PWC pentru perioada 2009-2012 nu pot fi respinse ca nerealiste. |
| --- | --- |

(41)

Veniturile din publicitate ale TV2 au crescut cu o rată medie (geometrică) de 1,9 % în perioada 1999-2009, cu o deviație standard de 12 % (32). Prin urmare, având în vedere sensibilitatea veniturilor din publicitate ale TV2 la ciclul comercial și cadrul economic general din momentul evaluării, proiecțiile PWC pentru perioada 2009-2012 nu pot fi respinse ca nerealiste.

| (42) | Raportul PWC a fost actualizat în septembrie 2009 pentru a ține seama de așteptările mai recente privind veniturile din publicitate, și conținea un scenariu mai pesimist decât cel prevăzut în scenariul de bază (33). În 2009, piața publicității televizate a scăzut cu 18,7 % comparativ cu 2008 (34). Veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 4 % în 2008 (de la 1 667 de milioane DKK la 1 597 de milioane DKK) și cu încă 24 % în 2009 (de la 1 597 de milioane DKK la 1 220 de milioane DKK) (35). |
| --- | --- |

(42)

Raportul PWC a fost actualizat în septembrie 2009 pentru a ține seama de așteptările mai recente privind veniturile din publicitate, și conținea un scenariu mai pesimist decât cel prevăzut în scenariul de bază (33). În 2009, piața publicității televizate a scăzut cu 18,7 % comparativ cu 2008 (34). Veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 4 % în 2008 (de la 1 667 de milioane DKK la 1 597 de milioane DKK) și cu încă 24 % în 2009 (de la 1 597 de milioane DKK la 1 220 de milioane DKK) (35).

| (43) | Conform autorităților daneze, dificultățile TV2 sunt rezultatul datoriilor acumulate ca urmare a investițiilor masive din anii anteriori, incertitudinilor referitoare la rezultatul cauzei privind ajutorul de stat acordat TV2 și, nu în ultimul rând, sunt cauzate de modelul de afaceri al postului public, care se bazează exclusiv pe venituri din publicitate. Activitatea în domeniul radiodifuziunii a provocat pierderi semnificative încă de la începutul său, în 2007. Această activitate a încetat în aprilie 2008. |
| --- | --- |

(43)

Conform autorităților daneze, dificultățile TV2 sunt rezultatul datoriilor acumulate ca urmare a investițiilor masive din anii anteriori, incertitudinilor referitoare la rezultatul cauzei privind ajutorul de stat acordat TV2 și, nu în ultimul rând, sunt cauzate de modelul de afaceri al postului public, care se bazează exclusiv pe venituri din publicitate. Activitatea în domeniul radiodifuziunii a provocat pierderi semnificative încă de la începutul său, în 2007. Această activitate a încetat în aprilie 2008.

| (44) | Lipsa finanțării externe din partea băncilor: planul de restructurare ia în considerare îndoielile băncilor finanțatoare ale TV2 cu privire la modelul curent de afaceri al canalului principal și eventualul rezultat al cauzelor pendinte în legătură cu ajutoare acordate anterior TV2. Planul de restructurare limitează expunerea la risc a băncilor în legătură cu societatea, prin noi reduceri ale împrumuturilor actuale sau ale facilităților de credit. Autoritățile daneze au furnizat probe conform cărora, în urma publicării situației financiare a societății la 22 aprilie 2009, principala bancă a acesteia, [...], a solicitat reducerea facilității de împrumut și de credit acordate TV2 (36). |
| --- | --- |

(44)

Lipsa finanțării externe din partea băncilor: planul de restructurare ia în considerare îndoielile băncilor finanțatoare ale TV2 cu privire la modelul curent de afaceri al canalului principal și eventualul rezultat al cauzelor pendinte în legătură cu ajutoare acordate anterior TV2. Planul de restructurare limitează expunerea la risc a băncilor în legătură cu societatea, prin noi reduceri ale împrumuturilor actuale sau ale facilităților de credit. Autoritățile daneze au furnizat probe conform cărora, în urma publicării situației financiare a societății la 22 aprilie 2009, principala bancă a acesteia, [...], a solicitat reducerea facilității de împrumut și de credit acordate TV2 (36).

| (45) | TV2 a avut dificultăți în ipotecarea sediului său din Odense și a declarat că atât valoarea clădirilor, cât și cea a eventualei ipoteci, au scăzut (37). În cele din urmă, TV2 a obținut un împrumut de 80 de milioane DKK din partea băncii Nordea, această valoare fiind mai redusă decât cea preconizată. Ulterior, Danemarca a furnizat noi informații privind lipsa de interes a băncilor în acordarea de credite comerciale. Astfel, niciuna dintre băncile contactate ([...], [...], [...] și [...]) nu considera TV2 ca fiind solvabilă. Această situație era rezultatul așteptărilor privind evoluția pieței de publicitate, unica sursă de venituri a TV2. Capacitatea TV2 de a genera venituri a fost pusă sub semnul întrebării, cauzele aflate pe rol fiind considerate încă un factor de risc (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 a avut dificultăți în ipotecarea sediului său din Odense și a declarat că atât valoarea clădirilor, cât și cea a eventualei ipoteci, au scăzut (37). În cele din urmă, TV2 a obținut un împrumut de 80 de milioane DKK din partea băncii Nordea, această valoare fiind mai redusă decât cea preconizată. Ulterior, Danemarca a furnizat noi informații privind lipsa de interes a băncilor în acordarea de credite comerciale. Astfel, niciuna dintre băncile contactate ([...], [...], [...] și [...]) nu considera TV2 ca fiind solvabilă. Această situație era rezultatul așteptărilor privind evoluția pieței de publicitate, unica sursă de venituri a TV2. Capacitatea TV2 de a genera venituri a fost pusă sub semnul întrebării, cauzele aflate pe rol fiind considerate încă un factor de risc (38).

2.   Descrierea planului inițial de restructurare și a modificărilor acestuia

| (46) | Planul de restructurare notificat pentru TV2 este aplicabil între 4 februarie 2009 și 31 decembrie 2012. Acesta urmărea să remedieze deficiențele din activitatea TV2, în special dezechilibrul din bilanț în legătură cu datoria pe termen scurt și modelul de afaceri pentru canalul care furniza serviciul public, considerat nesustenabil ca urmare a dependenței sale de finanțare prin venituri din publicitate sensibile la ciclurile economice. Planul era alcătuit din următoarele cinci componente principale: (i) restructurare financiară reflectată în bilanț; (ii) restructurare operațională; (iii) o nouă finanțare a canalului public al TV2 prin introducerea unui model nou de afaceri; (iv) măsuri de ajutor; și (v) măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(46)

Planul de restructurare notificat pentru TV2 este aplicabil între 4 februarie 2009 și 31 decembrie 2012. Acesta urmărea să remedieze deficiențele din activitatea TV2, în special dezechilibrul din bilanț în legătură cu datoria pe termen scurt și modelul de afaceri pentru canalul care furniza serviciul public, considerat nesustenabil ca urmare a dependenței sale de finanțare prin venituri din publicitate sensibile la ciclurile economice. Planul era alcătuit din următoarele cinci componente principale: (i) restructurare financiară reflectată în bilanț; (ii) restructurare operațională; (iii) o nouă finanțare a canalului public al TV2 prin introducerea unui model nou de afaceri; (iv) măsuri de ajutor; și (v) măsuri compensatorii.

| (47) | Măsurile de restructurare financiară urmau să cuprindă, în principal, următoarele patru elemente: vânzarea a 50 % din participația în cadrul rețelei de radiodifuziune BSD (39), ipotecarea sediului din Odense (Kvaegtorvet), anticipată a genera [...] milioane DKK, amânarea și reducerea investițiilor de capital planificate și cesionarea intereselor minoritare deținute în anumite societăți active în sectoare media adiacente, [...], Momondo, [...] și [...]. Se anticipa că aceste măsuri aveau să genereze venituri de peste [...] milioane DKK, sumă care urma să fie utilizată parțial pentru reducerea împrumuturilor pe termen scurt. |
| --- | --- |

(47)

Măsurile de restructurare financiară urmau să cuprindă, în principal, următoarele patru elemente: vânzarea a 50 % din participația în cadrul rețelei de radiodifuziune BSD (39), ipotecarea sediului din Odense (Kvaegtorvet), anticipată a genera [...] milioane DKK, amânarea și reducerea investițiilor de capital planificate și cesionarea intereselor minoritare deținute în anumite societăți active în sectoare media adiacente, [...], Momondo, [...] și [...]. Se anticipa că aceste măsuri aveau să genereze venituri de peste [...] milioane DKK, sumă care urma să fie utilizată parțial pentru reducerea împrumuturilor pe termen scurt.

| (48) | Măsurile de restructurare operațională reprezintă o completare a măsurilor de reducere a costurilor deja inițiate în 2008 (în valoare de 280 milioane DKK) și includ închiderea East Production și integrarea acesteia în TV2, închiderea sau reducerea participației TV2 în cadrul [...] și o nouă reducere de costuri în valoare de 40 milioane DKK. De asemenea, după notificare, TV2 a reușit să efectueze noi reduceri de costuri ca urmare a unui plan adoptat la 30 martie 2009, care include reduceri de 30 milioane DKK ale investițiilor de capital pentru 2009, precum și o nouă reducere a costurilor recurente, în sumă de 97 de milioane DKK (40). |
| --- | --- |

(48)

Măsurile de restructurare operațională reprezintă o completare a măsurilor de reducere a costurilor deja inițiate în 2008 (în valoare de 280 milioane DKK) și includ închiderea East Production și integrarea acesteia în TV2, închiderea sau reducerea participației TV2 în cadrul [...] și o nouă reducere de costuri în valoare de 40 milioane DKK. De asemenea, după notificare, TV2 a reușit să efectueze noi reduceri de costuri ca urmare a unui plan adoptat la 30 martie 2009, care include reduceri de 30 milioane DKK ale investițiilor de capital pentru 2009, precum și o nouă reducere a costurilor recurente, în sumă de 97 de milioane DKK (40).

| (49) | O nouă măsură de finanțare (taxa pentru utilizatorii finali)
   (41) urmărește să sporească sursele de venituri stabile ale postului public TV2. Decizia în această privință a fost adoptată în cadrul unui acord din 9 ianuarie 2009, încheiat între principalele partide politice cu privire la un amendament la Acordul privind politica în domeniul mass-media pentru 2007-2010. |
| --- | --- |

(49)

O nouă măsură de finanțare (taxa pentru utilizatorii finali)
   (41) urmărește să sporească sursele de venituri stabile ale postului public TV2. Decizia în această privință a fost adoptată în cadrul unui acord din 9 ianuarie 2009, încheiat între principalele partide politice cu privire la un amendament la Acordul privind politica în domeniul mass-media pentru 2007-2010.

| (50) | Colectarea taxelor de abonament: modelul de afaceri al canalului principal urmează să devină sustenabil prin introducerea de către TV2 a unor taxe pentru utilizatorii finali (taxe de abonament), pentru finanțarea canalului public începând de la 1 ianuarie 2012. În plus, TV2 va încasa în continuare venituri din publicitate. |
| --- | --- |

(50)

Colectarea taxelor de abonament: modelul de afaceri al canalului principal urmează să devină sustenabil prin introducerea de către TV2 a unor taxe pentru utilizatorii finali (taxe de abonament), pentru finanțarea canalului public începând de la 1 ianuarie 2012. În plus, TV2 va încasa în continuare venituri din publicitate.

| (51) | Taxele vor fi colectate de către distribuitori de la utilizatorii finali. Taxa care urmează să fie plătită de utilizatorul final nu va fi stabilită de către guvern, ci va fi convenită prin negocieri comerciale normale între TV2 și distribuitorii săi (de exemplu, DTT Boxer). TV2 preconizează un tarif lunar colectat de la distribuitor de aproximativ 10-12 DKK/locuință (fără TVA) (42). Introducerea taxei pentru utilizatorii finali în 2012 urmărește să acorde suficient timp pentru ca locuințele echipate în prezent cu tehnologie MPEG 2 de recepționare a posturilor de televiziune digitale terestre libere la retransmisie (DR1, DR2 și TV2) să treacă la echipamente în format MPEG 4. Autoritățile daneze consideră că introducerea acestui element în planul de restructurare va reface viabilitatea pe termen lung a TV2. TV2 anticipează o creștere netă a veniturilor de [...] milioane DKK ca urmare a introducerii taxei de utilizare în 2012 (43). |
| --- | --- |

(51)

Taxele vor fi colectate de către distribuitori de la utilizatorii finali. Taxa care urmează să fie plătită de utilizatorul final nu va fi stabilită de către guvern, ci va fi convenită prin negocieri comerciale normale între TV2 și distribuitorii săi (de exemplu, DTT Boxer). TV2 preconizează un tarif lunar colectat de la distribuitor de aproximativ 10-12 DKK/locuință (fără TVA) (42). Introducerea taxei pentru utilizatorii finali în 2012 urmărește să acorde suficient timp pentru ca locuințele echipate în prezent cu tehnologie MPEG 2 de recepționare a posturilor de televiziune digitale terestre libere la retransmisie (DR1, DR2 și TV2) să treacă la echipamente în format MPEG 4. Autoritățile daneze consideră că introducerea acestui element în planul de restructurare va reface viabilitatea pe termen lung a TV2. TV2 anticipează o creștere netă a veniturilor de [...] milioane DKK ca urmare a introducerii taxei de utilizare în 2012 (43).

| (52) | Distribuitorii nu vor fi obligați prin lege să introducă TV2 în pachetele lor de programe. Dimpotrivă, obligația actuală de difuzare va fi anulată în momentul introducerii taxei pentru utilizatori (44). Acest aspect decurge din prevederea din secțiunea 38a alineatul (2) din capitolul 6 al Legii daneze a radiodifuziunii în vigoare, potrivit căreia, în cazul în care Ministerul Culturii permite TV2 să perceapă taxe pentru utilizatori, obligația de difuzare încetează. Cu alte cuvinte, obligația de difuzare încetează în mod automat odată cu introducerea taxelor pentru utilizatori. Se anticipează că postul principal TV2 va fi distribuit, de facto, de aceleași rețele de cablu și asociații de distribuitori prin antenă ca în prezent. Structura pachetului poate fi modificată de către distribuitori, prin înlocuirea de către TV2 a unui canal cu plată existent. |
| --- | --- |

(52)

Distribuitorii nu vor fi obligați prin lege să introducă TV2 în pachetele lor de programe. Dimpotrivă, obligația actuală de difuzare va fi anulată în momentul introducerii taxei pentru utilizatori (44). Acest aspect decurge din prevederea din secțiunea 38a alineatul (2) din capitolul 6 al Legii daneze a radiodifuziunii în vigoare, potrivit căreia, în cazul în care Ministerul Culturii permite TV2 să perceapă taxe pentru utilizatori, obligația de difuzare încetează. Cu alte cuvinte, obligația de difuzare încetează în mod automat odată cu introducerea taxelor pentru utilizatori. Se anticipează că postul principal TV2 va fi distribuit, de facto, de aceleași rețele de cablu și asociații de distribuitori prin antenă ca în prezent. Structura pachetului poate fi modificată de către distribuitori, prin înlocuirea de către TV2 a unui canal cu plată existent.

| (53) | Inițial, se anticipa posibilitatea de exceptare de la plată a utilizatorilor finali care nu recepționează alte canale TV cu plată (sistemul cu accesare prin card Exclusiv TV2). Aceasta ar fi însemnat ca utilizatorii finali care recepționau doar posturi libere la retransmisie să beneficieze în continuare de TV2 în mod gratuit. Totuși, această posibilitate, conținută într-o propunere a Ministerului Culturii din 18 noiembrie 2010, nu a fost aplicată. Astfel, începând din 2012, TV2 va percepe taxe de la toți utilizatorii finali care doresc să vizioneze postul public TV2. Posibilitatea de a percepe taxe pentru utilizatorii finali impune modificarea licenței TV2, care va fi efectuată de către Ministerul Culturii. |
| --- | --- |

(53)

Inițial, se anticipa posibilitatea de exceptare de la plată a utilizatorilor finali care nu recepționează alte canale TV cu plată (sistemul cu accesare prin card Exclusiv TV2). Aceasta ar fi însemnat ca utilizatorii finali care recepționau doar posturi libere la retransmisie să beneficieze în continuare de TV2 în mod gratuit. Totuși, această posibilitate, conținută într-o propunere a Ministerului Culturii din 18 noiembrie 2010, nu a fost aplicată. Astfel, începând din 2012, TV2 va percepe taxe de la toți utilizatorii finali care doresc să vizioneze postul public TV2. Posibilitatea de a percepe taxe pentru utilizatorii finali impune modificarea licenței TV2, care va fi efectuată de către Ministerul Culturii.

| (54) | Măsurile de ajutor notificate inițial: conform notificării inițiale, restructurarea urma să fie însoțită de trei măsuri de ajutor, în valoare totală de maximum 1 375 de milioane DKK. Acestea erau:






  — | un împrumut subordonat în valoare de 300 de milioane DKK; |
| --- | --- | --- |

(54)

Măsurile de ajutor notificate inițial: conform notificării inițiale, restructurarea urma să fie însoțită de trei măsuri de ajutor, în valoare totală de maximum 1 375 de milioane DKK. Acestea erau:

—

un împrumut subordonat în valoare de 300 de milioane DKK;

| — | emiterea unei garanții pentru vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru o sumă estimată la 475 de milioane DKK; și |
| --- | --- |

—

emiterea unei garanții pentru vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru o sumă estimată la 475 de milioane DKK; și

| — | o facilitate temporară de credit în sumă inițială de 600 de milioane DKK, în cazul în care TV2 nu poate obține finanțare externă. |
| --- | --- |

—

o facilitate temporară de credit în sumă inițială de 600 de milioane DKK, în cazul în care TV2 nu poate obține finanțare externă.

| (55) | Autoritățile daneze au declarat că dobânzile și comisioanele de garantare urmau să fie similare celor percepute de la întreprinderile cu o situație bună. Aceste măsuri nu au fost aplicate. Detalii suplimentare sunt disponibile în decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare (45). |
| --- | --- |

(55)

Autoritățile daneze au declarat că dobânzile și comisioanele de garantare urmau să fie similare celor percepute de la întreprinderile cu o situație bună. Aceste măsuri nu au fost aplicate. Detalii suplimentare sunt disponibile în decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare (45).

| (56) | Facilitatea de credit reprezentând ajutor de salvare în valoare de 1 000 de milioane DKK, astfel cum a fost autorizată prin decizia Comisiei din 4 august 2008, rămâne în vigoare. |
| --- | --- |

(56)

Facilitatea de credit reprezentând ajutor de salvare în valoare de 1 000 de milioane DKK, astfel cum a fost autorizată prin decizia Comisiei din 4 august 2008, rămâne în vigoare.

| (57) | Autoritățile daneze au prezentat informații privind costurile de restructurare și oferă două variante de calcul în această privință. În primul rând, acestea susțin că restructurarea TV2 reprezintă o restructurare financiară, iar costurile pentru compensarea deficitului de lichiditate sunt, de fapt, costuri de restructurare, necesare pentru asigurarea viabilității pe termen lung. Autoritățile daneze consideră că, indiferent de suma lor, aceste costuri vor fi plătite integral de către TV2. Motivul este acela că, potrivit autorităților daneze, până la momentul unei decizii a Comisiei, toate măsurile de ajutor fie nu vor fi fost implementate, fie vor fi fost rambursate integral (46). Autoritățile daneze mai declară că, în cazul specific al restructurării TV2, reducerile de costuri ar trebui să fie acceptate ca reprezentând costuri de restructurare, deoarece reducerile de costuri au rolul nu doar de a crește competitivitatea, ci și de a asigura viabilitatea financiară a TV2 din punct de vedere strict comercial (47). O soluție alternativă, cea a unui calcul mai tradițional al costurilor de restructurare în care nu sunt incluse reducerile de costuri, va îndrepta atenția către costurile extraordinare unice suportate, pe care autoritățile daneze le menționează ca fiind în sumă de [...] milioane DKK, sub formă de costuri de tranzacționare pentru rețeaua de radiodifuziune, costuri asociate trecerii la statutul de televiziune cu plată și costuri juridice și de consultanță, precum și costuri de disponibilizare a angajaților (48). |
| --- | --- |

(57)

Autoritățile daneze au prezentat informații privind costurile de restructurare și oferă două variante de calcul în această privință. În primul rând, acestea susțin că restructurarea TV2 reprezintă o restructurare financiară, iar costurile pentru compensarea deficitului de lichiditate sunt, de fapt, costuri de restructurare, necesare pentru asigurarea viabilității pe termen lung. Autoritățile daneze consideră că, indiferent de suma lor, aceste costuri vor fi plătite integral de către TV2. Motivul este acela că, potrivit autorităților daneze, până la momentul unei decizii a Comisiei, toate măsurile de ajutor fie nu vor fi fost implementate, fie vor fi fost rambursate integral (46). Autoritățile daneze mai declară că, în cazul specific al restructurării TV2, reducerile de costuri ar trebui să fie acceptate ca reprezentând costuri de restructurare, deoarece reducerile de costuri au rolul nu doar de a crește competitivitatea, ci și de a asigura viabilitatea financiară a TV2 din punct de vedere strict comercial (47). O soluție alternativă, cea a unui calcul mai tradițional al costurilor de restructurare în care nu sunt incluse reducerile de costuri, va îndrepta atenția către costurile extraordinare unice suportate, pe care autoritățile daneze le menționează ca fiind în sumă de [...] milioane DKK, sub formă de costuri de tranzacționare pentru rețeaua de radiodifuziune, costuri asociate trecerii la statutul de televiziune cu plată și costuri juridice și de consultanță, precum și costuri de disponibilizare a angajaților (48).

| (58) | Ca măsură compensatorie, TV2 s-a angajat inițial să nu lanseze canale noi de televiziune pe durata perioadei de restructurare, respectiv până la 31 decembrie 2012. Autoritățile daneze arată că aceasta este o concesie a societății, deoarece eventualele posturi noi ar reduce dependența TV2 de veniturile din publicitate. În mediul digital, posturile de nișă prezintă o mai mare atractivitate pentru telespectatorii, iar TV2 subliniază că concurenții săi deschid posturi noi în această perioadă. |
| --- | --- |

(58)

Ca măsură compensatorie, TV2 s-a angajat inițial să nu lanseze canale noi de televiziune pe durata perioadei de restructurare, respectiv până la 31 decembrie 2012. Autoritățile daneze arată că aceasta este o concesie a societății, deoarece eventualele posturi noi ar reduce dependența TV2 de veniturile din publicitate. În mediul digital, posturile de nișă prezintă o mai mare atractivitate pentru telespectatorii, iar TV2 subliniază că concurenții săi deschid posturi noi în această perioadă.

| (59) | În ceea ce privește durata planului de restructurare, notificată ca urmând a se încheia la 31 decembrie 2012, autoritățile daneze au declarat că este în interesul TV2 să înlocuiască întregul ajutor de stat mai devreme, permițând astfel încheierea perioadei de restructurare anterior datei menționate, dacă acest lucru este posibil (49). |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește durata planului de restructurare, notificată ca urmând a se încheia la 31 decembrie 2012, autoritățile daneze au declarat că este în interesul TV2 să înlocuiască întregul ajutor de stat mai devreme, permițând astfel încheierea perioadei de restructurare anterior datei menționate, dacă acest lucru este posibil (49).

3.   Noi evoluții în cursul procesului de restructurare

| (60) | Astfel cum se arată în planul de restructurare, TV2 și-a vândut rețeaua de radiodifuziune societății suedeze Teracom AB, proprietarul Boxer, la 30 septembrie 2010. Veniturile TV2 obținute din vânzare sunt de aproximativ 640 de milioane DKK înainte de impozitare, acestea fiind utilizate pentru reducerea datoriilor TV2. |
| --- | --- |

(60)

Astfel cum se arată în planul de restructurare, TV2 și-a vândut rețeaua de radiodifuziune societății suedeze Teracom AB, proprietarul Boxer, la 30 septembrie 2010. Veniturile TV2 obținute din vânzare sunt de aproximativ 640 de milioane DKK înainte de impozitare, acestea fiind utilizate pentru reducerea datoriilor TV2.

| (61) | TV2 a reușit, de asemenea, să își ipotecheze sediul din Odense, însă în schimbul unei sume mai mici decât cea estimată inițial. În loc de [...] milioane DKK, ipoteca obținută a fost de doar 80 de milioane DKK. |
| --- | --- |

(61)

TV2 a reușit, de asemenea, să își ipotecheze sediul din Odense, însă în schimbul unei sume mai mici decât cea estimată inițial. În loc de [...] milioane DKK, ipoteca obținută a fost de doar 80 de milioane DKK.

| (62) | La 4 octombrie 2010, TV2 a rambursat toate fondurile utilizate din facilitatea temporară de credit, autorizată în decizia Comisiei privind ajutorul de salvare. În total, TV2 a utilizat 223 de milioane DKK din facilitatea de ajutor de salvare. Până la sfârșitul anului 2008, în cele șase luni ale perioadei ajutorului de salvare, TV2 utilizase 208 milioane DKK (50). După vânzarea rețelei de radiodifuziune, pentru o sumă mai mare decât cea estimată în planul de restructurare, autoritățile daneze au transmis următoarele date modificate privind situația financiară a TV2 (pe baza abonamentelor la canalul principal) (51).










  (în milioane DKK) |
| --- | --- |
| | Realizat
  2009 | Estimat
  2010 | Previziune
  2011 | Previziune
  2012 | Previziune
  2013 |
| Venituri | 2 029 | 2 147 | [...] | [...] | [...] |
| Costuri | –1 910 | –1 974 | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | –2 | 25 | [...] | [...] | [...] |
| Profit înainte de impozitare, activități continue | –28 | 42 | [...] | [...] | [...] |
| Profit înainte de impozitare, activități întrerupte | 1 | 397 | [...] | [...] | [...] |
| Profit după impozitare (net) | –14 | 353 | [...] | [...] | [...] |
| Capital propriu la sfârșitul anului | 601 | 952 | [...] | [...] | [...] |
| Datorii nete purtătoare de dobândă la sfârșitul anului | 659 | –84 | [...] | [...] | [...] |

(62)

La 4 octombrie 2010, TV2 a rambursat toate fondurile utilizate din facilitatea temporară de credit, autorizată în decizia Comisiei privind ajutorul de salvare. În total, TV2 a utilizat 223 de milioane DKK din facilitatea de ajutor de salvare. Până la sfârșitul anului 2008, în cele șase luni ale perioadei ajutorului de salvare, TV2 utilizase 208 milioane DKK (50). După vânzarea rețelei de radiodifuziune, pentru o sumă mai mare decât cea estimată în planul de restructurare, autoritățile daneze au transmis următoarele date modificate privind situația financiară a TV2 (pe baza abonamentelor la canalul principal) (51).

(în milioane DKK)

Realizat

2009

Estimat

2010

Previziune

2011

Previziune

2012

Previziune

2013

Venituri

2 029

2 147

[...]

[...]

[...]

Costuri

–1 910

–1 974

[...]

[...]

[...]

EBIT

–2

25

[...]

[...]

[...]

Profit înainte de impozitare, activități continue

–28

42

[...]

[...]

[...]

Profit înainte de impozitare, activități întrerupte

1

397

[...]

[...]

[...]

Profit după impozitare (net)

–14

353

[...]

[...]

[...]

Capital propriu la sfârșitul anului

601

952

[...]

[...]

[...]

Datorii nete purtătoare de dobândă la sfârșitul anului

659

–84

[...]

[...]

[...]

| (63) | La 13 octombrie 2010, [...] și-a prezentat intenția de a oferi TV2 facilități suplimentare de creditare în valoare de [...] milioane DKK. Acestea urmau să sporească facilitățile pe termen lung ale TV2 la [...] de la [...] milioane DKK la [...] milioane DKK (52). Totuși, oferta prevedea următoarele condiții:






  (a) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(63)

La 13 octombrie 2010, [...] și-a prezentat intenția de a oferi TV2 facilități suplimentare de creditare în valoare de [...] milioane DKK. Acestea urmau să sporească facilitățile pe termen lung ale TV2 la [...] de la [...] milioane DKK la [...] milioane DKK (52). Totuși, oferta prevedea următoarele condiții:

(a)

[...];

| (b) | [...]. |
| --- | --- |

(b)

[...].

| (64) | Pe această bază, TV2 preconizează că va dispune de facilități financiare de aproximativ [...]-[...] milioane DKK până la sfârșitul anului 2012. Acestea constau în [...]-[...] milioane DKK și în facilitățile suplimentare externe de credit în valoare de [...] milioane DKK (53). |
| --- | --- |

(64)

Pe această bază, TV2 preconizează că va dispune de facilități financiare de aproximativ [...]-[...] milioane DKK până la sfârșitul anului 2012. Acestea constau în [...]-[...] milioane DKK și în facilitățile suplimentare externe de credit în valoare de [...] milioane DKK (53).

| (65) | Danemarca a prezentat, de asemenea, date privind capitalului TV2. Ca urmare a dificultății de a obține finanțare externă, parțial din cauza incertitudinii legate de cauzele pendinte în instanță și a modelului de afaceri al TV2, care depinde de veniturile din publicitate, autoritățile daneze au declarat că TV2 ar trebui să se bazeze mai mult pe capitaluri proprii decât pe datorii. Comisia observă, de asemenea, discrepanțe între nivelul de finanțare prin majorarea capitalului propriu al TV2, comparativ cu cel al societăților similare. |
| --- | --- |

(65)

Danemarca a prezentat, de asemenea, date privind capitalului TV2. Ca urmare a dificultății de a obține finanțare externă, parțial din cauza incertitudinii legate de cauzele pendinte în instanță și a modelului de afaceri al TV2, care depinde de veniturile din publicitate, autoritățile daneze au declarat că TV2 ar trebui să se bazeze mai mult pe capitaluri proprii decât pe datorii. Comisia observă, de asemenea, discrepanțe între nivelul de finanțare prin majorarea capitalului propriu al TV2, comparativ cu cel al societăților similare.

| (66) | Mai exact, structura capitalului poate fi evaluată din punct de vedere al ratei de solvabilitate (raportul dintre capitalul nominal și totalul bilanțului). PWC (firma de consultanță financiară a guvernului danez) demonstrează că rata medie de solvabilitate a societăților similare TV2 este de aproximativ [...] % ([...] % la sfârșitul anului 2009) (54). Rata de solvabilitate generală a societăților similare TV2 este semnificativ mai redusă decât rata de solvabilitate preconizată de TV2 la sfârșitul perioadei de restructurare. După vânzarea rețelei de radiodifuziune, rata de solvabilitate a TV2 este [...] % la sfârșitul anului 2010. Se estimează că aceasta va atinge [...] % la sfârșitul anului 2011 și [...] % la sfârșitul anului 2012. Conform celor mai recente previziuni prezentate de TV2, rata datoriei nete (datoria netă purtătoare de dobândă comparativ cu EBITDA) ar trebui să fie de aproximativ [...] la sfârșitul anului 2010, [...] la sfârșitul anului 2011 și [...] în 2012. Datorie medie netă comparativ cu rata capitalurilor proprii la sfârșitul anului 2009 este de [...] ([...]) pentru un eșantion dintre societățile similare TV2 (55). |
| --- | --- |

(66)

Mai exact, structura capitalului poate fi evaluată din punct de vedere al ratei de solvabilitate (raportul dintre capitalul nominal și totalul bilanțului). PWC (firma de consultanță financiară a guvernului danez) demonstrează că rata medie de solvabilitate a societăților similare TV2 este de aproximativ [...] % ([...] % la sfârșitul anului 2009) (54). Rata de solvabilitate generală a societăților similare TV2 este semnificativ mai redusă decât rata de solvabilitate preconizată de TV2 la sfârșitul perioadei de restructurare. După vânzarea rețelei de radiodifuziune, rata de solvabilitate a TV2 este [...] % la sfârșitul anului 2010. Se estimează că aceasta va atinge [...] % la sfârșitul anului 2011 și [...] % la sfârșitul anului 2012. Conform celor mai recente previziuni prezentate de TV2, rata datoriei nete (datoria netă purtătoare de dobândă comparativ cu EBITDA) ar trebui să fie de aproximativ [...] la sfârșitul anului 2010, [...] la sfârșitul anului 2011 și [...] în 2012. Datorie medie netă comparativ cu rata capitalurilor proprii la sfârșitul anului 2009 este de [...] ([...]) pentru un eșantion dintre societățile similare TV2 (55).

4.   Impactul noilor parametri financiari asupra planului de restructurare notificat

| (67) | Autoritățile daneze au confirmat că niciuna dintre cele trei măsuri de ajutor propuse în planul de restructurare nu a fost pusă în aplicare, acestea așteptând decizia Comisiei în conformitate cu clauza suspensivă de la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (56). Totuși, având în vedere ultimele evoluții, doar facilitățile de împrumut și de credit prevăzute de planul de restructurare actual sunt relevante (57). Măsura notificată de ajutor reprezentată de garanția propusă în legătură cu vânzarea rețelei de radiodifuziune a devenit irelevantă și inoperabilă (58), deoarece vânzarea a avut loc fără a fi necesară o garanție (59). Între timp, doar facilitatea de credit temporar a rămas valabilă.
  Ca urmare a îmbunătățirii situației financiare a TV2 după vânzarea rețelei de radiodifuziune, autoritățile daneze au declarat că toate măsurile de ajutor pot fi anulate, sub rezerva aprobării planului de restructurare și a adoptării de către Comisie a unei decizii în cazurile „vechi” de ajutor de stat, care să nu presupună o rambursare suplimentară a ajutorului de stat către guvernul danez (60). Într-un astfel de scenariu, TV2 susține că va dispune de finanțare suficientă până în 2012, în momentul introducerii taxei pentru canalul principal (61). Planul de restructurare în sine nu este retras. În ceea ce privește facilitatea de ajutor de salvare încă valabilă, TV2 nu o poate utiliza în prezent, deoarece nu sunt îndeplinite condițiile necesare (confirmarea de către un expert a necesarului certificat de lichidități) (62). |
| --- | --- |

(67)

Autoritățile daneze au confirmat că niciuna dintre cele trei măsuri de ajutor propuse în planul de restructurare nu a fost pusă în aplicare, acestea așteptând decizia Comisiei în conformitate cu clauza suspensivă de la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (56). Totuși, având în vedere ultimele evoluții, doar facilitățile de împrumut și de credit prevăzute de planul de restructurare actual sunt relevante (57). Măsura notificată de ajutor reprezentată de garanția propusă în legătură cu vânzarea rețelei de radiodifuziune a devenit irelevantă și inoperabilă (58), deoarece vânzarea a avut loc fără a fi necesară o garanție (59). Între timp, doar facilitatea de credit temporar a rămas valabilă.

Ca urmare a îmbunătățirii situației financiare a TV2 după vânzarea rețelei de radiodifuziune, autoritățile daneze au declarat că toate măsurile de ajutor pot fi anulate, sub rezerva aprobării planului de restructurare și a adoptării de către Comisie a unei decizii în cazurile „vechi” de ajutor de stat, care să nu presupună o rambursare suplimentară a ajutorului de stat către guvernul danez (60). Într-un astfel de scenariu, TV2 susține că va dispune de finanțare suficientă până în 2012, în momentul introducerii taxei pentru canalul principal (61). Planul de restructurare în sine nu este retras. În ceea ce privește facilitatea de ajutor de salvare încă valabilă, TV2 nu o poate utiliza în prezent, deoarece nu sunt îndeplinite condițiile necesare (confirmarea de către un expert a necesarului certificat de lichidități) (62).

| (68) | În planul inițial de restructurare, Danemarca se angajase că TV2 nu va deschide posturi noi de televiziune. S-a explicat, ulterior, că acest angajament include și posturile radio, dar autoritățile daneze sunt de părere că această măsură compensatorie ar trebui să se încheie odată cu anularea tuturor măsurilor de ajutor, considerând că acest moment coincide cu sfârșitul perioadei de restructurare (63). În timpul investigației Comisiei, guvernul danez a decis deschiderea unei proceduri de cerere de oferte pentru un post public de radio (64). Obiectivul acestui nou post de radio era de a crea un mediu concurențial pe piața radio daneză care, în prezent, este dominată de postul public DR, având o audiență de aproape 80 %. TV2 intenționa inițial să participe la această procedură, în care putea depune o ofertă doar după încheierea măsurilor de ajutor. Totuși, pe durata investigației, autoritățile daneze au confirmat că, având în vedere investigația în curs a Comisiei, TV2 nu va participa la această procedură (65). |
| --- | --- |

(68)

În planul inițial de restructurare, Danemarca se angajase că TV2 nu va deschide posturi noi de televiziune. S-a explicat, ulterior, că acest angajament include și posturile radio, dar autoritățile daneze sunt de părere că această măsură compensatorie ar trebui să se încheie odată cu anularea tuturor măsurilor de ajutor, considerând că acest moment coincide cu sfârșitul perioadei de restructurare (63). În timpul investigației Comisiei, guvernul danez a decis deschiderea unei proceduri de cerere de oferte pentru un post public de radio (64). Obiectivul acestui nou post de radio era de a crea un mediu concurențial pe piața radio daneză care, în prezent, este dominată de postul public DR, având o audiență de aproape 80 %. TV2 intenționa inițial să participe la această procedură, în care putea depune o ofertă doar după încheierea măsurilor de ajutor. Totuși, pe durata investigației, autoritățile daneze au confirmat că, având în vedere investigația în curs a Comisiei, TV2 nu va participa la această procedură (65).

| (69) | TV2 declară că, atât timp cât cauzele sunt pendinte, poziția financiară a TV2 în relație cu concurenții săi poate fi evaluată în mod adecvat doar pe baza ratelor de venituri. Cu toate acestea, TV2 recunoaște că ratele capitalului (asemeni ratei de solvabilitate) vor deveni relevante numai după eliminarea incertitudinilor privind modelul de afaceri și soluționarea litigiilor juridice (66). Guvernul danez și-a exprimat intenția de a evita supracapitalizarea TV2 și dorește să instituie măsuri prin care să asigure îndeplinirea acestui obiectiv după introducerea taxelor pentru utilizatori finali în 2012. În calitatea sa de proprietar al TV2, guvernul danez se va asigura că, după introducerea taxei pentru utilizatori și normalizarea situației financiare, TV2 va avea o structură a capitalului conformă cu condițiile normele de piață. |
| --- | --- |

(69)

TV2 declară că, atât timp cât cauzele sunt pendinte, poziția financiară a TV2 în relație cu concurenții săi poate fi evaluată în mod adecvat doar pe baza ratelor de venituri. Cu toate acestea, TV2 recunoaște că ratele capitalului (asemeni ratei de solvabilitate) vor deveni relevante numai după eliminarea incertitudinilor privind modelul de afaceri și soluționarea litigiilor juridice (66). Guvernul danez și-a exprimat intenția de a evita supracapitalizarea TV2 și dorește să instituie măsuri prin care să asigure îndeplinirea acestui obiectiv după introducerea taxelor pentru utilizatori finali în 2012. În calitatea sa de proprietar al TV2, guvernul danez se va asigura că, după introducerea taxei pentru utilizatori și normalizarea situației financiare, TV2 va avea o structură a capitalului conformă cu condițiile normele de piață.

| (70) | În acest scop, autoritățile daneze s-au angajat să solicite unui expert financiar independent să efectueze, la sfârșitul lui 2012 sau începutul lui 2013, o analiză a structurii capitalului TV2, pe care să o compare cu structura capitalului altor societăți relevante din domeniul mass-media. În cazul în care structura capitalului se abate în mod evident de la media grupului de societăți similare relevante, guvernul danez se angajează să modifice structura capitalului în cadrul Adunării generale a acționarilor din aprilie 2013, pentru a remedia această situație. Atunci când nu există motive întemeiate de modificare a structurii capitalului, guvernul danez va notifica Comisiei o modificare a planului de restructurare. Guvernul danez se angajează să restructureze baza de capital prin intermediul plății dividendelor care va fi adoptată de către Adunarea generală a acționarilor din aprilie 2013, și nu prin creșterea gradului de îndatorare a TV2, extinzând astfel sfera bilanțului. |
| --- | --- |

(70)

În acest scop, autoritățile daneze s-au angajat să solicite unui expert financiar independent să efectueze, la sfârșitul lui 2012 sau începutul lui 2013, o analiză a structurii capitalului TV2, pe care să o compare cu structura capitalului altor societăți relevante din domeniul mass-media. În cazul în care structura capitalului se abate în mod evident de la media grupului de societăți similare relevante, guvernul danez se angajează să modifice structura capitalului în cadrul Adunării generale a acționarilor din aprilie 2013, pentru a remedia această situație. Atunci când nu există motive întemeiate de modificare a structurii capitalului, guvernul danez va notifica Comisiei o modificare a planului de restructurare. Guvernul danez se angajează să restructureze baza de capital prin intermediul plății dividendelor care va fi adoptată de către Adunarea generală a acționarilor din aprilie 2013, și nu prin creșterea gradului de îndatorare a TV2, extinzând astfel sfera bilanțului.

| (71) | Autoritățile daneze s-au angajat, de asemenea, să prezinte Comisiei o analiză, împreună cu planurile guvernului de a acționa în conformitate cu această analiză, în timp util înainte de reuniunea din aprilie 2013. |
| --- | --- |

(71)

Autoritățile daneze s-au angajat, de asemenea, să prezinte Comisiei o analiză, împreună cu planurile guvernului de a acționa în conformitate cu această analiză, în timp util înainte de reuniunea din aprilie 2013.

V.   REZUMATUL DECIZIEI COMISIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII DIN 2 IULIE 2009

| (72) | În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia constata că împrumuturile și garanția din planul de restructurare notificat constituiau ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (1) din TFUE, și a examinat compatibilitatea planului de restructurare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare ale Comisiei privind restructurarea (67). Cu toate acestea, Comisia a solicitat observații privind eventuala obstrucționare, prin aplicarea articolului 87 din Tratatul CE (articolul 107 din TFUE), a sarcinii de serviciu public încredințate TV2. |
| --- | --- |

(72)

În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia constata că împrumuturile și garanția din planul de restructurare notificat constituiau ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (1) din TFUE, și a examinat compatibilitatea planului de restructurare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, în prezent articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare ale Comisiei privind restructurarea (67). Cu toate acestea, Comisia a solicitat observații privind eventuala obstrucționare, prin aplicarea articolului 87 din Tratatul CE (articolul 107 din TFUE), a sarcinii de serviciu public încredințate TV2.

| (73) | Comisia a exprimat îndoieli privind compatibilitatea planului de restructurare notificat în legătură cu următoarele:






  — | deși a acceptat într-o primă etapă că TV2 Danmark A/S era o întreprindere în dificultate în sensul liniilor directoare, Comisia a solicitat observații, deoarece concurenții TV2 arătaseră că problemele legate de fluxul de lichidități erau provocate chiar de către societatea în cauză, ușor de soluționat și nu aduceau atingere viabilității fundamentale a societății. De asemenea, concurenții afirmau că TV2 a înregistrat profit în 2008; |
| --- | --- | --- |

(73)

Comisia a exprimat îndoieli privind compatibilitatea planului de restructurare notificat în legătură cu următoarele:

—

deși a acceptat într-o primă etapă că TV2 Danmark A/S era o întreprindere în dificultate în sensul liniilor directoare, Comisia a solicitat observații, deoarece concurenții TV2 arătaseră că problemele legate de fluxul de lichidități erau provocate chiar de către societatea în cauză, ușor de soluționat și nu aduceau atingere viabilității fundamentale a societății. De asemenea, concurenții afirmau că TV2 a înregistrat profit în 2008;

| — | în plus, având în vedere că un plan de restructurare trebuie să presupună abandonarea activităților care continuă să producă pierderi din punct de vedere structural chiar și după restructurare (68), Comisia a pus sub semnul întrebării capacitatea măsurilor din planul de restructurare de a genera, în mod individual, profitabilitatea TV2. De asemenea, Comisia nu era în măsură să confirme validitatea ipotezelor privind piața generală aflate la baza planului (de exemplu, evoluția pieței de publicitate, creșterea PIB, menținerea de către TV2 a cotelor de audiență); |
| --- | --- |

—

în plus, având în vedere că un plan de restructurare trebuie să presupună abandonarea activităților care continuă să producă pierderi din punct de vedere structural chiar și după restructurare (68), Comisia a pus sub semnul întrebării capacitatea măsurilor din planul de restructurare de a genera, în mod individual, profitabilitatea TV2. De asemenea, Comisia nu era în măsură să confirme validitatea ipotezelor privind piața generală aflate la baza planului (de exemplu, evoluția pieței de publicitate, creșterea PIB, menținerea de către TV2 a cotelor de audiență);

| — | având în vedere situația economică din momentul lansării planului de restructurare, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la durata îndelungată a acestuia; |
| --- | --- |

—

având în vedere situația economică din momentul lansării planului de restructurare, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la durata îndelungată a acestuia;

| — | în plus, deoarece o aplicare cu succes a măsurilor de restructurare financiară și operațională din planul de restructurare 2010-2011 poate determina inutilitatea introducerii taxelor pentru utilizatorii finali în vederea asigurării viabilității pe termen lung a TV2 Danmark A/S și deoarece nu au fost evaluate efectele acestor cheltuieli asupra concurenței, s-a ridicat întrebarea dacă introducerea automată a acestor taxe până în 2012, deja decisă, este oportună; |
| --- | --- |

—

în plus, deoarece o aplicare cu succes a măsurilor de restructurare financiară și operațională din planul de restructurare 2010-2011 poate determina inutilitatea introducerii taxelor pentru utilizatorii finali în vederea asigurării viabilității pe termen lung a TV2 Danmark A/S și deoarece nu au fost evaluate efectele acestor cheltuieli asupra concurenței, s-a ridicat întrebarea dacă introducerea automată a acestor taxe până în 2012, deja decisă, este oportună;

| — | Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura compensatorie unică a amânării lansării unor noi posturi TV este proporțională cu ajutorul, dimensiunea și relativa importanță a TV2 Danmark A/S pe piețele pe care aceasta funcționează (69); |
| --- | --- |

—

Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura compensatorie unică a amânării lansării unor noi posturi TV este proporțională cu ajutorul, dimensiunea și relativa importanță a TV2 Danmark A/S pe piețele pe care aceasta funcționează (69);

| — | Comisia s-a întrebat dacă ajutorul poate fi utilizat, pe lângă contribuția la costurile de restructurare, pentru a finanța un comportament agresiv pe piață. |
| --- | --- |

—

Comisia s-a întrebat dacă ajutorul poate fi utilizat, pe lângă contribuția la costurile de restructurare, pentru a finanța un comportament agresiv pe piață.

VI.   REZUMATUL OBSERVAȚIILOR AUTORITĂȚILOR DANEZE

| (74) | Trebuie remarcat că în următorul rezumat al observațiilor autorităților daneze și părților terțe nu au fost introduse observații referitoare la funcționarea cardului Exclusiv TV2, deoarece această componentă a planului de restructurare nu va fi pusă în aplicare. |
| --- | --- |

(74)

Trebuie remarcat că în următorul rezumat al observațiilor autorităților daneze și părților terțe nu au fost introduse observații referitoare la funcționarea cardului Exclusiv TV2, deoarece această componentă a planului de restructurare nu va fi pusă în aplicare.

| (75) | Autoritățile daneze susțin că TV2 este o întreprindere în dificultate, astfel cum se arată în raportul PWC (70), ulterior actualizat (71). Această opinie a fost menținută și ca răspuns la observațiile terților (72). |
| --- | --- |

(75)

Autoritățile daneze susțin că TV2 este o întreprindere în dificultate, astfel cum se arată în raportul PWC (70), ulterior actualizat (71). Această opinie a fost menținută și ca răspuns la observațiile terților (72).

| (76) | Conform unui raport redactat cu puțin timp înainte de notificarea restructurării, TV2 nu se poate redresa prin resurse proprii sau prin finanțare de pe piață. În plus, autoritățile daneze susțin că planul de restructurare prezentat Comisiei se bazează pe ipoteze și scenarii realiste, arătând, în același timp, că viabilitatea pe termen lung a societății va fi restabilită. Totuși, piața de publicitate s-a deteriorat comparativ cu scenariul de bază al planului de restructurare. Piața de publicitate a scăzut cu 19 % în prima jumătate a anului 2009, iar veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 24 % în același an. Măsurile de restructurare vor fi aplicate cât mai curând posibil, cu excepția introducerii taxelor pentru utilizatori, care trebuie amânate până în 2012 din cauza dificultăților tehnice și operaționale. În plus, într-un mesaj ulterior, autoritățile daneze au declarat, din nou pe baza previziunilor PWC, că în realitate previziunile s-au deteriorat de la data planului inițial de restructurare, precum și că EBIT al TV2 era, în 2009, cu [...] milioane DKK mai redus decât se estimase în planul de restructurare (73). În plus, autoritățile daneze arată că, în conformitate cu declarațiile diferitor bănci, societatea nu poate obține fonduri externe deoarece băncile privesc cu neîncredere modelul de afaceri al canalului principal, critică veniturile ciclice din publicitate și consideră ca fiind problematice incertitudinile produse de cauzele pendinte în instanță. |
| --- | --- |

(76)

Conform unui raport redactat cu puțin timp înainte de notificarea restructurării, TV2 nu se poate redresa prin resurse proprii sau prin finanțare de pe piață. În plus, autoritățile daneze susțin că planul de restructurare prezentat Comisiei se bazează pe ipoteze și scenarii realiste, arătând, în același timp, că viabilitatea pe termen lung a societății va fi restabilită. Totuși, piața de publicitate s-a deteriorat comparativ cu scenariul de bază al planului de restructurare. Piața de publicitate a scăzut cu 19 % în prima jumătate a anului 2009, iar veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 24 % în același an. Măsurile de restructurare vor fi aplicate cât mai curând posibil, cu excepția introducerii taxelor pentru utilizatori, care trebuie amânate până în 2012 din cauza dificultăților tehnice și operaționale. În plus, într-un mesaj ulterior, autoritățile daneze au declarat, din nou pe baza previziunilor PWC, că în realitate previziunile s-au deteriorat de la data planului inițial de restructurare, precum și că EBIT al TV2 era, în 2009, cu [...] milioane DKK mai redus decât se estimase în planul de restructurare (73). În plus, autoritățile daneze arată că, în conformitate cu declarațiile diferitor bănci, societatea nu poate obține fonduri externe deoarece băncile privesc cu neîncredere modelul de afaceri al canalului principal, critică veniturile ciclice din publicitate și consideră ca fiind problematice incertitudinile produse de cauzele pendinte în instanță.

| (77) | Măsurile de restructurare operațională și financiară sunt considerate ca fiind măsurile maxime care pot fi adoptate fără fi compromisă calitatea programelor canalului de serviciu public TV2. Măsurile vor determina TV2 să își valorifice în mai mare măsură activele, reducând astfel ajutorul la minimul necesar. |
| --- | --- |

(77)

Măsurile de restructurare operațională și financiară sunt considerate ca fiind măsurile maxime care pot fi adoptate fără fi compromisă calitatea programelor canalului de serviciu public TV2. Măsurile vor determina TV2 să își valorifice în mai mare măsură activele, reducând astfel ajutorul la minimul necesar.

| (78) | Deoarece vânzarea rețelei de radiodifuziune s-a dovedit a avea un succes mai mare decât cel anticipat, ulterior guvernul a dat asigurări că se pot anula toate măsurile de ajutor și că acestea pot să nu fie puse în aplicare după aprobarea de către Comisie a planului de restructurare și după ce se pronunță o hotărâre cu privire la cauza pendinte privind ajutorul de stat din 19 mai 2004, fără majorarea sumelor care trebuie rambursate (74). |
| --- | --- |

(78)

Deoarece vânzarea rețelei de radiodifuziune s-a dovedit a avea un succes mai mare decât cel anticipat, ulterior guvernul a dat asigurări că se pot anula toate măsurile de ajutor și că acestea pot să nu fie puse în aplicare după aprobarea de către Comisie a planului de restructurare și după ce se pronunță o hotărâre cu privire la cauza pendinte privind ajutorul de stat din 19 mai 2004, fără majorarea sumelor care trebuie rambursate (74).

| (79) | Taxele plătite de utilizatori, care nu sunt considerate ajutor de stat, oferă venituri operaționale mai stabile și vor crește încrederea băncilor în modelul de afaceri al TV2. Ca urmare a restructurării, se consideră că marja EBIT a întregii societăți se va situa între [...] și [...] %, ceea ce îi va permite să își gestioneze propriile fonduri. |
| --- | --- |

(79)

Taxele plătite de utilizatori, care nu sunt considerate ajutor de stat, oferă venituri operaționale mai stabile și vor crește încrederea băncilor în modelul de afaceri al TV2. Ca urmare a restructurării, se consideră că marja EBIT a întregii societăți se va situa între [...] și [...] %, ceea ce îi va permite să își gestioneze propriile fonduri.

| (80) | Chiar dacă modificarea prețurilor și structurii pachetelor oferite de distribuitori sunt imposibil de estimat, introducerea taxelor pentru utilizatorii TV2 nu ar trebui să conducă la o finanțare indirectă din partea concurenților TV2 sau la reducerea capacităților acestora. Această nouă finanțare este considerată ca reprezentând o modificare a condițiilor financiare de bază pe termen lung ale TV2, care vor aduce TV2 într-o poziție de egalitate cu concurenții săi privați (75). |
| --- | --- |

(80)

Chiar dacă modificarea prețurilor și structurii pachetelor oferite de distribuitori sunt imposibil de estimat, introducerea taxelor pentru utilizatorii TV2 nu ar trebui să conducă la o finanțare indirectă din partea concurenților TV2 sau la reducerea capacităților acestora. Această nouă finanțare este considerată ca reprezentând o modificare a condițiilor financiare de bază pe termen lung ale TV2, care vor aduce TV2 într-o poziție de egalitate cu concurenții săi privați (75).

| (81) | În sfârșit, autoritățile daneze susțin că măsura compensatorie propusă, de suspendare a lansării unor noi posturi de televiziune (în prezent, și de posturi radio) reprezintă un sacrificiu real pentru TV2 Danmark A/S, ca urmare a interesului său într-o strategie de diversificare pentru menținerea cotei generale de piață, a pierderii de venituri suferită și a avantajului „primului sosit” pe care îl va oferi concurenților, care lansează în prezent posturi noi și vor continua această tendință. Ulterior, autoritățile daneze au declarat că măsura ar trebui să se încheie după anularea tuturor măsurilor de ajutor, adică la data prezentei decizii. |
| --- | --- |

(81)

În sfârșit, autoritățile daneze susțin că măsura compensatorie propusă, de suspendare a lansării unor noi posturi de televiziune (în prezent, și de posturi radio) reprezintă un sacrificiu real pentru TV2 Danmark A/S, ca urmare a interesului său într-o strategie de diversificare pentru menținerea cotei generale de piață, a pierderii de venituri suferită și a avantajului „primului sosit” pe care îl va oferi concurenților, care lansează în prezent posturi noi și vor continua această tendință. Ulterior, autoritățile daneze au declarat că măsura ar trebui să se încheie după anularea tuturor măsurilor de ajutor, adică la data prezentei decizii.

| (82) | În ceea ce privește ideea sugerată în decizia de inițiere – privind modificarea capacității TV2 de a difuza conținut premium – autoritățile daneze arată că obligația de serviciu public a TV2 include difuzarea de emisiuni sportive, inclusiv a evenimentelor sportive majore, dar și asistența pentru producția de filme. În plus, conform autorităților daneze, contractele standard împiedică TV2 să atribuie drepturi unor terți, ceea ce exclude posibilitatea organizării de licitații. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește ideea sugerată în decizia de inițiere – privind modificarea capacității TV2 de a difuza conținut premium – autoritățile daneze arată că obligația de serviciu public a TV2 include difuzarea de emisiuni sportive, inclusiv a evenimentelor sportive majore, dar și asistența pentru producția de filme. În plus, conform autorităților daneze, contractele standard împiedică TV2 să atribuie drepturi unor terți, ceea ce exclude posibilitatea organizării de licitații.

| (83) | Autoritățile daneze consideră că procesul de restructurare îndeplinește dispozițiile articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Cu toate acestea, autoritățile daneze recunosc că, în conformitate cu previziunile PWC privind veniturile, postul principal va continua să înregistreze pierderi chiar și după finalizarea perioadei de restructurare (76). Autoritățile daneze precizează că TV2 trebuie să îndeplinească o obligație de serviciu public căreia nu i se poate sustrage. Această situație specială în care se află TV2 ca urmare a obligației sale de serviciu public trebuie avută în vedere atunci când cazul este evaluat în conformitate cu liniile directoare privind salvarea și restructurarea sau articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Închiderea postului public nu are nicio utilitate din punct de vedere comercial, deoarece acesta oferă sinergii importante între postul principal și posturile de nișă. |
| --- | --- |

(83)

Autoritățile daneze consideră că procesul de restructurare îndeplinește dispozițiile articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Cu toate acestea, autoritățile daneze recunosc că, în conformitate cu previziunile PWC privind veniturile, postul principal va continua să înregistreze pierderi chiar și după finalizarea perioadei de restructurare (76). Autoritățile daneze precizează că TV2 trebuie să îndeplinească o obligație de serviciu public căreia nu i se poate sustrage. Această situație specială în care se află TV2 ca urmare a obligației sale de serviciu public trebuie avută în vedere atunci când cazul este evaluat în conformitate cu liniile directoare privind salvarea și restructurarea sau articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Închiderea postului public nu are nicio utilitate din punct de vedere comercial, deoarece acesta oferă sinergii importante între postul principal și posturile de nișă.

VII.   REZUMATUL OBSERVAȚIILOR PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (84) | În observațiile sale, TV2 se referă mai întâi în general la ceea ce consideră a fi cele mai importante puncte din evaluarea privind planul de restructurare. |
| --- | --- |

(84)

În observațiile sale, TV2 se referă mai întâi în general la ceea ce consideră a fi cele mai importante puncte din evaluarea privind planul de restructurare.

| (85) | TV2 susține că principala sa activitate constă în obligații ample și costisitoare de serviciu public care guvernează canalul principal al societății. TV2 declară că această activitate implică peste [...] % din costurile de funcționare ale postului principal. |
| --- | --- |

(85)

TV2 susține că principala sa activitate constă în obligații ample și costisitoare de serviciu public care guvernează canalul principal al societății. TV2 declară că această activitate implică peste [...] % din costurile de funcționare ale postului principal.

| (86) | TV2 face referire la decizia politică responsabilă pentru situația actuală. Guvernul danez și părțile care au sprijinit actualul acord în domeniul mass-media au convenit că, în conformitate cu planul de restructurare, compensația publică pentru cheltuielile pe care TV2 le suportă în cursul desfășurării activităților sale de serviciu public nu va fi reintrodusă. Pe de altă parte, s-a decis introducerea unui model de afaceri sustenabil adecvat pieței pentru TV2, care să permită societății să concureze pe piețele relevante, în pofida obligațiilor sale de serviciu public. Această decizie a fost salutată de TV2. TV2 argumentează că cel mai important element în acest context este eliminarea interdicției anterioare privind colectarea taxelor de utilizare a postului public principal, aplicabile începând de la 1 ianuarie 2012. TV2 susține că ajutorul nu conferă avantaje operaționale sau comerciale, ci doar îi permite să utilizeze opțiuni de finanțare accesibile concurenților săi. TV2 susține că postul principal nu poate fi examinat în mod izolat, deoarece atât postul principal, cât și posturile de nișă contribuie la rezultatul financiar general al grupului. În orice caz, TV2 nu poate renunța la îndeplinirea misiunii sale de serviciu public, care ar trebui să fie recunoscută în momentul aplicării liniilor directoare sau a articolului 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(86)

TV2 face referire la decizia politică responsabilă pentru situația actuală. Guvernul danez și părțile care au sprijinit actualul acord în domeniul mass-media au convenit că, în conformitate cu planul de restructurare, compensația publică pentru cheltuielile pe care TV2 le suportă în cursul desfășurării activităților sale de serviciu public nu va fi reintrodusă. Pe de altă parte, s-a decis introducerea unui model de afaceri sustenabil adecvat pieței pentru TV2, care să permită societății să concureze pe piețele relevante, în pofida obligațiilor sale de serviciu public. Această decizie a fost salutată de TV2. TV2 argumentează că cel mai important element în acest context este eliminarea interdicției anterioare privind colectarea taxelor de utilizare a postului public principal, aplicabile începând de la 1 ianuarie 2012. TV2 susține că ajutorul nu conferă avantaje operaționale sau comerciale, ci doar îi permite să utilizeze opțiuni de finanțare accesibile concurenților săi. TV2 susține că postul principal nu poate fi examinat în mod izolat, deoarece atât postul principal, cât și posturile de nișă contribuie la rezultatul financiar general al grupului. În orice caz, TV2 nu poate renunța la îndeplinirea misiunii sale de serviciu public, care ar trebui să fie recunoscută în momentul aplicării liniilor directoare sau a articolului 106 alineatul (2) din TFUE.

| (87) | TV2 observă că, în pofida faptului că domină piața daneză a publicității televizate, concurența pe această piață este puternică și caracterizată de prezența unor grupuri multinaționale solide. În plus, TV2 susține că principalii săi concurenți nu sunt împiedicați să intre pe piață, aceștia lansând mai multe canale noi pe piața daneză de televiziune [de exemplu, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) și Canal 9 (Bonnier)]. |
| --- | --- |

(87)

TV2 observă că, în pofida faptului că domină piața daneză a publicității televizate, concurența pe această piață este puternică și caracterizată de prezența unor grupuri multinaționale solide. În plus, TV2 susține că principalii săi concurenți nu sunt împiedicați să intre pe piață, aceștia lansând mai multe canale noi pe piața daneză de televiziune [de exemplu, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) și Canal 9 (Bonnier)].

| (88) | În plus, în ceea ce privește situația concurențială pe piața daneză de televiziune, TV2 susține că s-a confruntat cu reduceri semnificative ale cotelor de piață și de audiență (77), care [...], inter alia, ca urmare a renunțării la semnalul analog în noiembrie 2009. TV2 susține, de asemenea, că interzicerea lansării de posturi noi de televiziune până în 2012 va reduce și mai mult competitivitatea TV2, diminuând astfel viabilitatea societății. |
| --- | --- |

(88)

În plus, în ceea ce privește situația concurențială pe piața daneză de televiziune, TV2 susține că s-a confruntat cu reduceri semnificative ale cotelor de piață și de audiență (77), care [...], inter alia, ca urmare a renunțării la semnalul analog în noiembrie 2009. TV2 susține, de asemenea, că interzicerea lansării de posturi noi de televiziune până în 2012 va reduce și mai mult competitivitatea TV2, diminuând astfel viabilitatea societății.

| (89) | În ceea ce privește piața televiziunii cu plată, TV2 precizează că grupul nu deține o poziție dominantă pe această piață, observând, de asemenea, că singurul post comercial de televiziune danez care nu operează pe această piață este canalul public al TV2. De asemenea, TV2 estimează că posturile de nișă dețin în prezent o cotă de aproximativ [...] % din piața televiziunii cu plată, preconizând o creștere a cotei totale de piață a postului la aproximativ [...]-[...] % după ce TV2 va începe să perceapă, din 2012, taxe de la utilizatorii canalului public principal. |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește piața televiziunii cu plată, TV2 precizează că grupul nu deține o poziție dominantă pe această piață, observând, de asemenea, că singurul post comercial de televiziune danez care nu operează pe această piață este canalul public al TV2. De asemenea, TV2 estimează că posturile de nișă dețin în prezent o cotă de aproximativ [...] % din piața televiziunii cu plată, preconizând o creștere a cotei totale de piață a postului la aproximativ [...]-[...] % după ce TV2 va începe să perceapă, din 2012, taxe de la utilizatorii canalului public principal.

| (90) | TV2 precizează că nu a reușit să obțină împrumuturi de la bănci și că a avut dificultăți chiar în obținerea unei ipoteci pentru proprietățile sale din Kvaegtorvet. Potrivit TV2, incertitudinea privind, între altele, cauzele pe rol privind ajutorul de stat au împiedicat băncile să furnizeze finanțarea necesară. TV2 consideră că durata planului de restructurare este adecvată și subliniază că orice ameliorare a situației sale financiare va afecta doar utilizarea facilității de creditare, nu și modelul său de afaceri, care ar trebui să asigure profitabilitatea TV2 pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(90)

TV2 precizează că nu a reușit să obțină împrumuturi de la bănci și că a avut dificultăți chiar în obținerea unei ipoteci pentru proprietățile sale din Kvaegtorvet. Potrivit TV2, incertitudinea privind, între altele, cauzele pe rol privind ajutorul de stat au împiedicat băncile să furnizeze finanțarea necesară. TV2 consideră că durata planului de restructurare este adecvată și subliniază că orice ameliorare a situației sale financiare va afecta doar utilizarea facilității de creditare, nu și modelul său de afaceri, care ar trebui să asigure profitabilitatea TV2 pe termen mediu și lung.

| (91) | TV2 argumentează că introducerea de taxe pentru utilizatorii finali ai canalului public principal nu implică ajutor de stat, ci doar oferă postului oportunități similare cu cele ale concurenților de a utiliza metodele cele mai convenționale de operare pe piață, și anume perceperea de taxe de la utilizatorii care îi folosesc serviciile. Denaturarea concurenței poate fi remediată prin aplicarea articolului 101 sau 102 din TFUE. Potrivit TV2, taxa pentru utilizatorii finali, între alte componente ale planului de restructurare, nu presupune o denaturare a concurenței pe piețele relevante. TV2 precizează în această privință că planul va permite grupului TV2, în special canalului public principal, să dispună de lichiditățile necesare până la introducerea taxelor pentru utilizatorii finali. TV2 menționează, de asemenea, că în ceea ce privește legislația în materie de ajutor de stat o reintroducere alternativă a finanțării din surse din afara pieței pentru compensarea serviciului public nu este preferabilă introducerii taxelor pentru utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(91)

TV2 argumentează că introducerea de taxe pentru utilizatorii finali ai canalului public principal nu implică ajutor de stat, ci doar oferă postului oportunități similare cu cele ale concurenților de a utiliza metodele cele mai convenționale de operare pe piață, și anume perceperea de taxe de la utilizatorii care îi folosesc serviciile. Denaturarea concurenței poate fi remediată prin aplicarea articolului 101 sau 102 din TFUE. Potrivit TV2, taxa pentru utilizatorii finali, între alte componente ale planului de restructurare, nu presupune o denaturare a concurenței pe piețele relevante. TV2 precizează în această privință că planul va permite grupului TV2, în special canalului public principal, să dispună de lichiditățile necesare până la introducerea taxelor pentru utilizatorii finali. TV2 menționează, de asemenea, că în ceea ce privește legislația în materie de ajutor de stat o reintroducere alternativă a finanțării din surse din afara pieței pentru compensarea serviciului public nu este preferabilă introducerii taxelor pentru utilizatorii finali.

| (92) | TV2 subliniază că interdicția de lansare a noi posturi reprezintă un sacrificiu real. Acesta subliniază că, odată cu adoptarea tehnologiei digitale pentru rețeaua sa, va pierde avantajele de care beneficia anterior ca urmare a coproprietății asupra rețelei. Ca răspuns la întrebarea din decizia de inițiere a procedurii, cu privire la oportunitatea vânzării anumitor programe către terți sau plasarea de restricții asupra unor transmisii (de exemplu, programele sportive), TV2 consideră că, în temeiul contractelor standard, nu poate transfera drepturi de emisie unor terți. Programele de ficțiune și sportive de origine daneză fac parte din programele de serviciu public ale TV2. |
| --- | --- |

(92)

TV2 subliniază că interdicția de lansare a noi posturi reprezintă un sacrificiu real. Acesta subliniază că, odată cu adoptarea tehnologiei digitale pentru rețeaua sa, va pierde avantajele de care beneficia anterior ca urmare a coproprietății asupra rețelei. Ca răspuns la întrebarea din decizia de inițiere a procedurii, cu privire la oportunitatea vânzării anumitor programe către terți sau plasarea de restricții asupra unor transmisii (de exemplu, programele sportive), TV2 consideră că, în temeiul contractelor standard, nu poate transfera drepturi de emisie unor terți. Programele de ficțiune și sportive de origine daneză fac parte din programele de serviciu public ale TV2.

| (93) | SBS consideră că eventuale decizii de administrare defectuoasă nu ar trebui să conducă la o modificare a modelului de finanțare, având efecte semnificative de denaturare concurenței. SBS susține că, lăsând la o parte deciziile greșite în materie de investiții, TV2 a înregistrat rezultate pozitive în perioada 2004-2008 și deține o poziție dominantă pe piața publicității televizate. În plus, SBS este de părere că planul de restructurare depășește în mod evident ceea ce este necesar. Valoarea netă actualizată a dreptului de a percepe taxe de la utilizatorii finali este mai ridicată decât capitalul optim estimat, astfel cum este identificat în decizia privind recapitalizarea. SBS atrage atenția, de asemenea, că ajutorul acordat posturilor regionale sub forma taxei de radiodifuziune în valoare de aproximativ 400 de milioane DKK pe an ar trebui să fie inclusă în evaluarea impactului planului restructurat. |
| --- | --- |

(93)

SBS consideră că eventuale decizii de administrare defectuoasă nu ar trebui să conducă la o modificare a modelului de finanțare, având efecte semnificative de denaturare concurenței. SBS susține că, lăsând la o parte deciziile greșite în materie de investiții, TV2 a înregistrat rezultate pozitive în perioada 2004-2008 și deține o poziție dominantă pe piața publicității televizate. În plus, SBS este de părere că planul de restructurare depășește în mod evident ceea ce este necesar. Valoarea netă actualizată a dreptului de a percepe taxe de la utilizatorii finali este mai ridicată decât capitalul optim estimat, astfel cum este identificat în decizia privind recapitalizarea. SBS atrage atenția, de asemenea, că ajutorul acordat posturilor regionale sub forma taxei de radiodifuziune în valoare de aproximativ 400 de milioane DKK pe an ar trebui să fie inclusă în evaluarea impactului planului restructurat.

| (94) | SBS susține că nici TV2, nici filialele sale nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor în conformitate cu liniile directoare privind restructurarea. În acest sens, SBS amintește că TV2 Danmark, în raportul său semestrial pentru 2009, prezenta un capital propriu net de 644,9 milioane DKK și că societatea nu îndeplinește criteriile pentru procedurile privind insolvența. Orice pierderi rezultate din obligația de serviciu public ar trebui să fie analizate din perspectiva articolului 106 alineatul (2) din TFUE, care nu a fost invocat de către guvernul danez. |
| --- | --- |

(94)

SBS susține că nici TV2, nici filialele sale nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor în conformitate cu liniile directoare privind restructurarea. În acest sens, SBS amintește că TV2 Danmark, în raportul său semestrial pentru 2009, prezenta un capital propriu net de 644,9 milioane DKK și că societatea nu îndeplinește criteriile pentru procedurile privind insolvența. Orice pierderi rezultate din obligația de serviciu public ar trebui să fie analizate din perspectiva articolului 106 alineatul (2) din TFUE, care nu a fost invocat de către guvernul danez.

| (95) | SBS susține că alocarea costurilor între diferitele părți ale grupului TV2 trebuie să fie evaluată în mod adecvat, în special deoarece costurile posturilor de nișă sunt foarte reduse comparativ cu cele ale concurenților. Postul principal a fost considerat ca reprezentând o activitate individuală, care poate deveni profitabilă prin aplicarea unor standarde de preț adecvate. |
| --- | --- |

(95)

SBS susține că alocarea costurilor între diferitele părți ale grupului TV2 trebuie să fie evaluată în mod adecvat, în special deoarece costurile posturilor de nișă sunt foarte reduse comparativ cu cele ale concurenților. Postul principal a fost considerat ca reprezentând o activitate individuală, care poate deveni profitabilă prin aplicarea unor standarde de preț adecvate.

| (96) | SBS susține că, dacă se ignoră activitățile generatoare de pierderi, precum TV2 Radio, și impactul deciziei Comisiei privind recuperarea, grupul TV2 era profitabil în perioada 2004-2008. În orice caz, TV2 ar putea deveni profitabil, de exemplu prin reducerea costurilor. |
| --- | --- |

(96)

SBS susține că, dacă se ignoră activitățile generatoare de pierderi, precum TV2 Radio, și impactul deciziei Comisiei privind recuperarea, grupul TV2 era profitabil în perioada 2004-2008. În orice caz, TV2 ar putea deveni profitabil, de exemplu prin reducerea costurilor.

| (97) | De asemenea, SBS contestă analiza de piață prezentată de autoritățile daneze. SBS respinge în special perspectivele privind piața de publicitate, despre care consideră că va crește începând din 2010 (78). |
| --- | --- |

(97)

De asemenea, SBS contestă analiza de piață prezentată de autoritățile daneze. SBS respinge în special perspectivele privind piața de publicitate, despre care consideră că va crește începând din 2010 (78).

| (98) | SBS afirmă că planul de restructurare, dacă va fi aprobat, ar trebui limitat la perioada necesară vânzării de active pentru remedierea problemelor de lichiditate. |
| --- | --- |

(98)

SBS afirmă că planul de restructurare, dacă va fi aprobat, ar trebui limitat la perioada necesară vânzării de active pentru remedierea problemelor de lichiditate.

| (99) | SBS susține că introducerea taxelor pentru utilizatori va avea, în practică, un efect similar celui al creșterii taxei de radiodifuziune, ceea ce impune clasificarea sa ca ajutor de stat în conformitate cu cauza C-206/06, Essent Netwerk Noord BV. Există diferențe semnificative față de cauza C-345/02, Pearle, deoarece măsura a fost introdusă exclusiv la inițiativa autorităților daneze și a TV2 și deoarece taxele pentru utilizatori nu sunt alocate unor destinații specifice, la alegerea telespectatorilor. |
| --- | --- |

(99)

SBS susține că introducerea taxelor pentru utilizatori va avea, în practică, un efect similar celui al creșterii taxei de radiodifuziune, ceea ce impune clasificarea sa ca ajutor de stat în conformitate cu cauza C-206/06, Essent Netwerk Noord BV. Există diferențe semnificative față de cauza C-345/02, Pearle, deoarece măsura a fost introdusă exclusiv la inițiativa autorităților daneze și a TV2 și deoarece taxele pentru utilizatori nu sunt alocate unor destinații specifice, la alegerea telespectatorilor.

| (100) | SBS subliniază importanța analizării taxelor pentru utilizatori finali în contextul ajutorului pentru restructurare. Un acord de introducere a taxelor pentru utilizatori poate influența comportamentul pe piață al TV2 și al părților terțe relevante, precum băncile, chiar de la data aprobării planului de restructurare, nu de la data introducerii taxelor pentru utilizatori. Un alt aspect criticat este absența unui plafon al cuantumului taxei pentru utilizatorii finali pe care TV2 o poate percepe, precum și a unor condiții privind utilizarea acestei taxe. Taxele pentru utilizatorii finali pot fi utilizate și pentru finanțarea activităților comerciale. |
| --- | --- |

(100)

SBS subliniază importanța analizării taxelor pentru utilizatori finali în contextul ajutorului pentru restructurare. Un acord de introducere a taxelor pentru utilizatori poate influența comportamentul pe piață al TV2 și al părților terțe relevante, precum băncile, chiar de la data aprobării planului de restructurare, nu de la data introducerii taxelor pentru utilizatori. Un alt aspect criticat este absența unui plafon al cuantumului taxei pentru utilizatorii finali pe care TV2 o poate percepe, precum și a unor condiții privind utilizarea acestei taxe. Taxele pentru utilizatorii finali pot fi utilizate și pentru finanțarea activităților comerciale.

| (101) | În continuare, SBS declară că introducerea taxelor pentru utilizatori finali nu poate fi reconciliată cu conceptul de serviciu public. Aceasta înseamnă că ajutorul de restructurare, în forma sa actuală, nu poate fi justificat în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE în cazul în care nu se renunță la planul de introducere a unei taxe pentru utilizatori. SBS declară, de asemenea, că efectele anticoncurențiale ale taxelor pentru utilizatori sunt evidente, putând conduce inclusiv la ieșirea de pe piață a unor operatori și permițând TV2 să investească chiar și mai agresiv în producerea de conținut nou. Acesta aspect este unul negativ, în special deoarece TV2 se află într-o poziție specială prin faptul că deține o poziție dominantă pe piața publicității. |
| --- | --- |

(101)

În continuare, SBS declară că introducerea taxelor pentru utilizatori finali nu poate fi reconciliată cu conceptul de serviciu public. Aceasta înseamnă că ajutorul de restructurare, în forma sa actuală, nu poate fi justificat în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE în cazul în care nu se renunță la planul de introducere a unei taxe pentru utilizatori. SBS declară, de asemenea, că efectele anticoncurențiale ale taxelor pentru utilizatori sunt evidente, putând conduce inclusiv la ieșirea de pe piață a unor operatori și permițând TV2 să investească chiar și mai agresiv în producerea de conținut nou. Acesta aspect este unul negativ, în special deoarece TV2 se află într-o poziție specială prin faptul că deține o poziție dominantă pe piața publicității.

| (102) | SBS susține că sunt necesare măsuri compensatorii suficient de stricte. Astfel, SBS sugerează că, mai întâi, TV2 nu ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce taxe pentru utilizatori. În al doilea rând, este necesară introducerea unei proceduri publice de cerere de oferte, pentru a se asigura un transfer intern mai corect al prețurilor în momentul în care TV2 vinde programe filialelor sale. În al treilea rând, posturile regionale TV2 ar putea fi transferate la Danmarks Radio, deoarece acestea beneficiază de ajutoare de stat substanțiale și deoarece locuințele care plătesc taxa de radiodifuziune și beneficiază și de televiziune cu plată ar plăti de două ori pentru canalele regionale ale TV2. În al patrulea rând, TV2 ar trebui obligată nu doar să nu mai lanseze posturi noi, ci chiar să vândă cel puțin unele dintre posturile existente. În ultimul rând, TV2 ar trebui obligată să permită difuzarea de reclame ale operatorilor concurenți prin propria rețea. |
| --- | --- |

(102)

SBS susține că sunt necesare măsuri compensatorii suficient de stricte. Astfel, SBS sugerează că, mai întâi, TV2 nu ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce taxe pentru utilizatori. În al doilea rând, este necesară introducerea unei proceduri publice de cerere de oferte, pentru a se asigura un transfer intern mai corect al prețurilor în momentul în care TV2 vinde programe filialelor sale. În al treilea rând, posturile regionale TV2 ar putea fi transferate la Danmarks Radio, deoarece acestea beneficiază de ajutoare de stat substanțiale și deoarece locuințele care plătesc taxa de radiodifuziune și beneficiază și de televiziune cu plată ar plăti de două ori pentru canalele regionale ale TV2. În al patrulea rând, TV2 ar trebui obligată nu doar să nu mai lanseze posturi noi, ci chiar să vândă cel puțin unele dintre posturile existente. În ultimul rând, TV2 ar trebui obligată să permită difuzarea de reclame ale operatorilor concurenți prin propria rețea.

| (103) | SBS sugerează, de asemenea, că este necesară introducerea mai multor garanții care să prevină utilizarea de către TV2 a ajutorului și/sau a taxelor pentru utilizatori în scopul denaturării concurenței. În primul rând, autorităților daneze ar trebui să li se interzică aplicarea de taxe discriminatorii pentru utilizatori. În al doilea rând, TV2 nu ar trebui să aibă permisiunea de a include canalul principal în pachete alături de alte posturi și, în plus, ar trebui să fie obligată să furnizeze canalul principal în mod individual. În al treilea rând, postului TV2 ar trebui să i se interzică să utilizeze ajutorul sau taxele pentru utilizatori în scopuri diferite de cele privind postul principal, sau să utilizeze prețuri de dumping pe piața de publicitate. În al patrulea rând, TV2 ar trebui să prezinte un angajament conform căruia nu va oferi reduceri netransparente de prețuri. |
| --- | --- |

(103)

SBS sugerează, de asemenea, că este necesară introducerea mai multor garanții care să prevină utilizarea de către TV2 a ajutorului și/sau a taxelor pentru utilizatori în scopul denaturării concurenței. În primul rând, autorităților daneze ar trebui să li se interzică aplicarea de taxe discriminatorii pentru utilizatori. În al doilea rând, TV2 nu ar trebui să aibă permisiunea de a include canalul principal în pachete alături de alte posturi și, în plus, ar trebui să fie obligată să furnizeze canalul principal în mod individual. În al treilea rând, postului TV2 ar trebui să i se interzică să utilizeze ajutorul sau taxele pentru utilizatori în scopuri diferite de cele privind postul principal, sau să utilizeze prețuri de dumping pe piața de publicitate. În al patrulea rând, TV2 ar trebui să prezinte un angajament conform căruia nu va oferi reduceri netransparente de prețuri.

| (104) | Viasat afirmă că TV2 nu este o întreprindere în dificultate, menționând în special profitul înregistrat în 2008. Aceasta susține că TV2 va fi profitabilă în viitor, referindu-se, inter alia, la profitul TV2 în primul semestru al anului 2009 (în urma căruia se preconizează un profit brut de 249 de milioane DKK). În ceea ce privește ultimele date, conform cărora TV2 a înregistrat în realitate pierderi în 2009, Viasat consideră că aceste pierderi sunt minore și trebuie asociate unei scăderii generale cu 18,7 % a pieței de publicitate comparativ cu 2008. Viasat susține că, în prezent, TV2 a reușit să își adapteze costurile la contextul comercial și financiar actual. În ceea ce privește pierderile din 2007, Viasat arată că acestea au fost provocate în special de TV2 Radio, care a fost vândut ulterior. TV2 a suferit, într-adevăr, o scădere a cifrei de afaceri în 2008, dar în această situație s-au aflat majoritatea societăților, iar TV2 a reușit totuși să își sporească profitul brut. |
| --- | --- |

(104)

Viasat afirmă că TV2 nu este o întreprindere în dificultate, menționând în special profitul înregistrat în 2008. Aceasta susține că TV2 va fi profitabilă în viitor, referindu-se, inter alia, la profitul TV2 în primul semestru al anului 2009 (în urma căruia se preconizează un profit brut de 249 de milioane DKK). În ceea ce privește ultimele date, conform cărora TV2 a înregistrat în realitate pierderi în 2009, Viasat consideră că aceste pierderi sunt minore și trebuie asociate unei scăderii generale cu 18,7 % a pieței de publicitate comparativ cu 2008. Viasat susține că, în prezent, TV2 a reușit să își adapteze costurile la contextul comercial și financiar actual. În ceea ce privește pierderile din 2007, Viasat arată că acestea au fost provocate în special de TV2 Radio, care a fost vândut ulterior. TV2 a suferit, într-adevăr, o scădere a cifrei de afaceri în 2008, dar în această situație s-au aflat majoritatea societăților, iar TV2 a reușit totuși să își sporească profitul brut.

| (105) | Viasat susține că nu există indicii date necesitatea unor fluxuri de numerar pe termen scurt. Dimpotrivă, TV2 a cheltuit recent sume importante pentru achiziția de filme noi și și-a sporit costurile, ceea ce, în opinia Viasat, se datorează creșterii rezervei de programe, creșterii costurilor în domeniul programelor generale de ficțiune și investițiilor excesive în producții de daneze ficțiune costisitoare (79). |
| --- | --- |

(105)

Viasat susține că nu există indicii date necesitatea unor fluxuri de numerar pe termen scurt. Dimpotrivă, TV2 a cheltuit recent sume importante pentru achiziția de filme noi și și-a sporit costurile, ceea ce, în opinia Viasat, se datorează creșterii rezervei de programe, creșterii costurilor în domeniul programelor generale de ficțiune și investițiilor excesive în producții de daneze ficțiune costisitoare (79).

| (106) | Mai exact, Viasat subliniază că, deși o parte substanțială din datoriile purtătoare de dobânzi ale TV2 continuă să fie datorii pe termen scurt, aceasta nu reprezintă o problemă atât timp cât TV2 le poate refinanța. În 2009, costurile financiare ale TV2 au scăzut de la 49,2 milioane DKK la 19 milioane DKK. În plus, TV2 a cheltuit sume substanțiale pentru achiziția de programe noi. De asemenea, fluxul negativ de lichidități din perioada 2006-2008 s-a datorat în principal activităților de investiții neobișnuit de mari, nu costurilor operaționale ale TV2. Astfel, fluxul negativ de lichidități ar fi putut fi evitat prin amânarea sau reducerea investițiilor. În același context, motivul creșterii datoriei TV2 se regăsește în investițiile masive din perioada 2006-2008. |
| --- | --- |

(106)

Mai exact, Viasat subliniază că, deși o parte substanțială din datoriile purtătoare de dobânzi ale TV2 continuă să fie datorii pe termen scurt, aceasta nu reprezintă o problemă atât timp cât TV2 le poate refinanța. În 2009, costurile financiare ale TV2 au scăzut de la 49,2 milioane DKK la 19 milioane DKK. În plus, TV2 a cheltuit sume substanțiale pentru achiziția de programe noi. De asemenea, fluxul negativ de lichidități din perioada 2006-2008 s-a datorat în principal activităților de investiții neobișnuit de mari, nu costurilor operaționale ale TV2. Astfel, fluxul negativ de lichidități ar fi putut fi evitat prin amânarea sau reducerea investițiilor. În același context, motivul creșterii datoriei TV2 se regăsește în investițiile masive din perioada 2006-2008.

| (107) | Viasat precizează, de asemenea, că cheltuielile cu dobânzile par să fi scăzut începând din 2008. De asemenea, Viasat pune sub semnul întrebării dificultățile TV2 în obținerea de împrumuturi, deoarece se pare că aceasta a adresat o solicitare în acest sens doar unei singure bănci, Danske Bank. În plus, această solicitare a avut loc într-o perioadă când obținerea unui împrumut era mai dificilă decât în prezent. |
| --- | --- |

(107)

Viasat precizează, de asemenea, că cheltuielile cu dobânzile par să fi scăzut începând din 2008. De asemenea, Viasat pune sub semnul întrebării dificultățile TV2 în obținerea de împrumuturi, deoarece se pare că aceasta a adresat o solicitare în acest sens doar unei singure bănci, Danske Bank. În plus, această solicitare a avut loc într-o perioadă când obținerea unui împrumut era mai dificilă decât în prezent.

| (108) | În ceea ce privește factorii externi, Viasat acceptă ipoteza unei creșteri a PIB cu 1,02 % pe an, astfel cum se prezintă în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Viasat observă în special că previziunile PWC privind creșterea pieței de publicitate, utilizate de guvernul danez, sunt mult mai prudente decât alte previziuni, în special cele ale întreprinderilor active pe piață. În observațiile sale la decizia de inițiere a procedurii, Viasat prezintă propria previziune privind grupul TV2 pentru perioada 2009-2019 (raport Audon Partners), care arată că TV2 nu va fi nevoită să își înceteze activitatea într-o perioadă medie sau scurtă de timp. |
| --- | --- |

(108)

În ceea ce privește factorii externi, Viasat acceptă ipoteza unei creșteri a PIB cu 1,02 % pe an, astfel cum se prezintă în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Viasat observă în special că previziunile PWC privind creșterea pieței de publicitate, utilizate de guvernul danez, sunt mult mai prudente decât alte previziuni, în special cele ale întreprinderilor active pe piață. În observațiile sale la decizia de inițiere a procedurii, Viasat prezintă propria previziune privind grupul TV2 pentru perioada 2009-2019 (raport Audon Partners), care arată că TV2 nu va fi nevoită să își înceteze activitatea într-o perioadă medie sau scurtă de timp.

| (109) | În ceea ce privește profitabilitatea postului public, Viasat amintește că grupul TV2 este format din atât de multe sinergii încât este imposibil să se determine profitabilitatea fiecărei activități în parte. Prin urmare, canalul principal nu ar trebui să fie evaluat în mod individual. În pofida acestui fapt, prețul de transfer între TV2 și posturile de nișă este incorect, acesta fiind mult inferior costurilor. Viasat prezintă un calcul al profitabilității în care costurile sunt defalcate în funcție de cifra de afaceri a postului. Viasat declară, de asemenea, că atunci când este sunt comparate cu performanțele societăților media comparabile, performanțele financiare ale posturilor de nișă indică în mod clar că raportarea individualizată trebuie să fie evitată în cazul grupului TV2. În sfârșit, Viasat observă că TV2 ar putea vinde prin licitație dreptul de redifuzare a celor mai populare programe ale sale, cum ar fi cele dramatice, de ficțiune și documentare, cu excepția evenimentele sportive, pentru a spori profitabilitatea postului principal. De asemenea, Viasat își exprimă preocuparea privind posibila contribuție a ajutorului la un comportament de piață agresiv, afirmând că, în trecut, TV2 achiziționa seriale artistice prin supralicitare, creștea prețurile știrilor TV2 și acorda reduceri de preț. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește profitabilitatea postului public, Viasat amintește că grupul TV2 este format din atât de multe sinergii încât este imposibil să se determine profitabilitatea fiecărei activități în parte. Prin urmare, canalul principal nu ar trebui să fie evaluat în mod individual. În pofida acestui fapt, prețul de transfer între TV2 și posturile de nișă este incorect, acesta fiind mult inferior costurilor. Viasat prezintă un calcul al profitabilității în care costurile sunt defalcate în funcție de cifra de afaceri a postului. Viasat declară, de asemenea, că atunci când este sunt comparate cu performanțele societăților media comparabile, performanțele financiare ale posturilor de nișă indică în mod clar că raportarea individualizată trebuie să fie evitată în cazul grupului TV2. În sfârșit, Viasat observă că TV2 ar putea vinde prin licitație dreptul de redifuzare a celor mai populare programe ale sale, cum ar fi cele dramatice, de ficțiune și documentare, cu excepția evenimentele sportive, pentru a spori profitabilitatea postului principal. De asemenea, Viasat își exprimă preocuparea privind posibila contribuție a ajutorului la un comportament de piață agresiv, afirmând că, în trecut, TV2 achiziționa seriale artistice prin supralicitare, creștea prețurile știrilor TV2 și acorda reduceri de preț.

| (110) | În cazul în care Comisia ar concluziona că ajutorul este necesar, acest ajutor ar trebui să vizeze probleme imediate, cum ar fi fluxul de lichidități, nu cheltuielile operaționale. Aceasta înseamnă că postului TV2 nu ar trebui să i se permită să devină un post de televiziune cu plată, deoarece ar fi suficientă doar punerea la dispoziție a unei facilități de creditare. În plus, introducerea de taxe pentru utilizatori va oferi TV2 fonduri cu ajutorul cărora își va putea continua practicile agresive de pe piața publicității și riscă să elimine concurenți de pe piață. De asemenea, Viasat se întreabă dacă schema de ajutor este conformă cu obligația de serviciu public universal a TV2. |
| --- | --- |

(110)

În cazul în care Comisia ar concluziona că ajutorul este necesar, acest ajutor ar trebui să vizeze probleme imediate, cum ar fi fluxul de lichidități, nu cheltuielile operaționale. Aceasta înseamnă că postului TV2 nu ar trebui să i se permită să devină un post de televiziune cu plată, deoarece ar fi suficientă doar punerea la dispoziție a unei facilități de creditare. În plus, introducerea de taxe pentru utilizatori va oferi TV2 fonduri cu ajutorul cărora își va putea continua practicile agresive de pe piața publicității și riscă să elimine concurenți de pe piață. De asemenea, Viasat se întreabă dacă schema de ajutor este conformă cu obligația de serviciu public universal a TV2.

| (111) | Viasat subliniază efectul anticoncurențial al taxelor pentru utilizatori, deoarece acestea vor obliga alți operatori să introducă pachete de programe cu prețuri majorate, ceea ce va conduce la pierderea de venituri din abonamente și publicitate. |
| --- | --- |

(111)

Viasat subliniază efectul anticoncurențial al taxelor pentru utilizatori, deoarece acestea vor obliga alți operatori să introducă pachete de programe cu prețuri majorate, ceea ce va conduce la pierderea de venituri din abonamente și publicitate.

| (112) | Viasat susține, de asemenea, că măsurile compensatorii propuse nu constituie un sacrificiu, neexistând oricum o cerere de posturi noi. Astfel cum s-a arătat mai sus, Viasat observă că TV2 ar putea licita dreptul de redifuzare a celor mai populare programe ale sale, cum ar fi cele dramatice, de ficțiune și documentare, cu excepția evenimentelor sportive, pentru a spori profitabilitatea postului principal. |
| --- | --- |

(112)

Viasat susține, de asemenea, că măsurile compensatorii propuse nu constituie un sacrificiu, neexistând oricum o cerere de posturi noi. Astfel cum s-a arătat mai sus, Viasat observă că TV2 ar putea licita dreptul de redifuzare a celor mai populare programe ale sale, cum ar fi cele dramatice, de ficțiune și documentare, cu excepția evenimentelor sportive, pentru a spori profitabilitatea postului principal.

| (113) | În sfârșit, Viasat declară, de asemenea, că este puțin probabil ca guvernul danez să invoce articolul 106 alineatul (2). |
| --- | --- |

(113)

În sfârșit, Viasat declară, de asemenea, că este puțin probabil ca guvernul danez să invoce articolul 106 alineatul (2).

| (114) | Boxer declară că introducerea taxelor pentru utilizatori va remedia parțial situația anticoncurențială actuală, în care Boxer, spre deosebire de ceilalți furnizori, nu poate obține avantaje comerciale în urma transmiterii difuzării TV2. Boxer sugerează că prețul solicitat pentru difuzarea TV2 ar trebui să fie controlat la nivel politic sau de către autoritățile din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(114)

Boxer declară că introducerea taxelor pentru utilizatori va remedia parțial situația anticoncurențială actuală, în care Boxer, spre deosebire de ceilalți furnizori, nu poate obține avantaje comerciale în urma transmiterii difuzării TV2. Boxer sugerează că prețul solicitat pentru difuzarea TV2 ar trebui să fie controlat la nivel politic sau de către autoritățile din domeniul concurenței.

| (115) | În ceea ce privește ajutorul de restructurare, unele părți pun sub semnul întrebării statutul de întreprindere aflată în dificultate al TV2 (ASK) și efectul puternic negativ al măsurilor compensatorii în contextul unei piețe saturate (FDA). Totuși, unele părți afirmă că, în cazul în care societatea este în dificultate, ar trebui să ia în considerare introducerea de taxe pentru utilizatori (DI, TDC). Unele părți consideră că perioada de restructurare este prea lungă (Discovery). Altele afirmă că, în cazul în care TV2 va fi stabilă din punct de vedere economic în 2012, nu ar trebui să i se permită să introducă taxe pentru utilizatori. |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce privește ajutorul de restructurare, unele părți pun sub semnul întrebării statutul de întreprindere aflată în dificultate al TV2 (ASK) și efectul puternic negativ al măsurilor compensatorii în contextul unei piețe saturate (FDA). Totuși, unele părți afirmă că, în cazul în care societatea este în dificultate, ar trebui să ia în considerare introducerea de taxe pentru utilizatori (DI, TDC). Unele părți consideră că perioada de restructurare este prea lungă (Discovery). Altele afirmă că, în cazul în care TV2 va fi stabilă din punct de vedere economic în 2012, nu ar trebui să i se permită să introducă taxe pentru utilizatori.

| (116) | În ceea ce privește taxele pentru utilizatorii finali: unele părți (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) susțin că taxele pentru utilizatori vor conduce la excluderea posturilor mici din pachetele actuale de programe cu plată sau la creșterea prețului achitat de clienți. |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește taxele pentru utilizatorii finali: unele părți (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) susțin că taxele pentru utilizatori vor conduce la excluderea posturilor mici din pachetele actuale de programe cu plată sau la creșterea prețului achitat de clienți.

| (117) | Unele părți consideră că o taxă pentru utilizatorii finali de 25 de DKK este excesivă (FDA, TDC). FDA consideră, de asemenea, că perceperea unor astfel de taxe pentru utilizatorii finali nu este compatibilă cu rolul de radiodifuzor public al TV2. |
| --- | --- |

(117)

Unele părți consideră că o taxă pentru utilizatorii finali de 25 de DKK este excesivă (FDA, TDC). FDA consideră, de asemenea, că perceperea unor astfel de taxe pentru utilizatorii finali nu este compatibilă cu rolul de radiodifuzor public al TV2.

VIII.   EVALUARE DIN PERSPECTIVA NORMELOR ÎN MATERIE DE AJUTOARE DE STAT

1.   Sfera evaluării

| (118) | Conform scrisorii autorităților daneze, planul de restructurare notificat nu a fost retras. Autoritățile daneze afirmă că nu sunt necesare măsuri de ajutor și că toate măsurile de ajutor vor fi anulate după aprobarea planului de restructurare și a taxelor pentru utilizatorii finali, iar TV2 nu va fi obligată la plăți ca urmare a celor două investigații anterioare ale Comisiei referitoare la TV2 (80). Cu alte cuvinte, Comisia nu a primit încă o confirmare necondiționată din partea autorităților daneze potrivit căreia aceste măsuri nu mai sunt incluse în planul de restructurare și, astfel, nu se mai încadrează în sfera investigației oficiale a Comisiei. |
| --- | --- |

(118)

Conform scrisorii autorităților daneze, planul de restructurare notificat nu a fost retras. Autoritățile daneze afirmă că nu sunt necesare măsuri de ajutor și că toate măsurile de ajutor vor fi anulate după aprobarea planului de restructurare și a taxelor pentru utilizatorii finali, iar TV2 nu va fi obligată la plăți ca urmare a celor două investigații anterioare ale Comisiei referitoare la TV2 (80). Cu alte cuvinte, Comisia nu a primit încă o confirmare necondiționată din partea autorităților daneze potrivit căreia aceste măsuri nu mai sunt incluse în planul de restructurare și, astfel, nu se mai încadrează în sfera investigației oficiale a Comisiei.

| (119) | Singura excepție este garanția propusă privind vânzarea rețelei de radiodifuziune, care nu se va materializa deoarece această vânzare a fost deja efectuată și nu mai este relevantă în acest caz. Comisia nu mai consideră că această măsură este notificată. |
| --- | --- |

(119)

Singura excepție este garanția propusă privind vânzarea rețelei de radiodifuziune, care nu se va materializa deoarece această vânzare a fost deja efectuată și nu mai este relevantă în acest caz. Comisia nu mai consideră că această măsură este notificată.

| (120) | Astfel, în cele ce urmează, Comisia se va limita la evaluarea măsurilor notificate rămase (împrumutul și facilitățile de credit temporare și pentru restructurare), precum și facilitatea de credit prevăzută în autorizarea ajutorului de salvare, care rămâne în vigoare. |
| --- | --- |

(120)

Astfel, în cele ce urmează, Comisia se va limita la evaluarea măsurilor notificate rămase (împrumutul și facilitățile de credit temporare și pentru restructurare), precum și facilitatea de credit prevăzută în autorizarea ajutorului de salvare, care rămâne în vigoare.

2.   Prezența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (121) | Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE:
  „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(121)

Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE:

„Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (122) | Pentru ca articolul 107 alineatul (1) din TFUE să fie aplicabil, trebuie să existe o măsură de ajutor imputabilă statului care să fie acordată prin resurse de stat, care să afecteze schimburile comerciale între statele membre și care să denatureze concurența pe piața internă prin conferirea unui avantaj selectiv anumitor întreprinderi. Aplicarea acestor condiții la măsurile din acest caz este examinată mai jos. |
| --- | --- |

(122)

Pentru ca articolul 107 alineatul (1) din TFUE să fie aplicabil, trebuie să existe o măsură de ajutor imputabilă statului care să fie acordată prin resurse de stat, care să afecteze schimburile comerciale între statele membre și care să denatureze concurența pe piața internă prin conferirea unui avantaj selectiv anumitor întreprinderi. Aplicarea acestor condiții la măsurile din acest caz este examinată mai jos.

2.1.   Resursele de stat

| (123) | Împrumutul subordonat și facilitățile temporare de credit prevăzute de ajutorul de salvare inițial și de planul de restructurare (81) conțin fonduri puse la dispoziție de către guvern din bugetul danez, cu acordul Folketinget, constituind astfel resurse de stat. |
| --- | --- |

(123)

Împrumutul subordonat și facilitățile temporare de credit prevăzute de ajutorul de salvare inițial și de planul de restructurare (81) conțin fonduri puse la dispoziție de către guvern din bugetul danez, cu acordul Folketinget, constituind astfel resurse de stat.

| (124) | Autoritățile daneze susțin că ratele dobânzii sunt similare celor aplicate pe piață pentru societăți aflate într-o situație bună. Deoarece aplică aceleași condiții unei societăți aflate în dificultate precum TV2, autoritățile daneze renunță la resurse de stat. Motivul este acela că un creditor privat ar ține seama de dificultățile financiare ale TV2 și fie va refuza să acorde un împrumut sau o facilitate de credit, fie le va acorda la rate ale dobânzii mai ridicate decât în cazul unor societăți aflate în situație bună. |
| --- | --- |

(124)

Autoritățile daneze susțin că ratele dobânzii sunt similare celor aplicate pe piață pentru societăți aflate într-o situație bună. Deoarece aplică aceleași condiții unei societăți aflate în dificultate precum TV2, autoritățile daneze renunță la resurse de stat. Motivul este acela că un creditor privat ar ține seama de dificultățile financiare ale TV2 și fie va refuza să acorde un împrumut sau o facilitate de credit, fie le va acorda la rate ale dobânzii mai ridicate decât în cazul unor societăți aflate în situație bună.

| (125) | Comisia constată că dreptul acordat TV2 de a percepe taxe de la utilizatorii finali începând din 2012 nu constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE. Taxele pentru utilizatorii finali sunt plătite de consumatorii privați (82) direct distribuitorului, reprezentând o remunerație pentru vizionarea postului TV2. Pentru a obține includerea postului său într-un pachet digital, TV2 trebuie să inițieze negocieri comerciale normale cu distribuitorul și să accepte un nivel acceptabil de remunerare. Nu există prevederi legale prin care distribuitorii să fie obligați să introducă canalul principal al TV2 în pachetele lor, deoarece obligația actuală de difuzare conținută în articolul 6 din Legea daneză a radiodifuziunii va fi anulată odată cu introducerea sistemului de taxare a utilizatorilor finali. Nici taxele pentru utilizatorii finali, nici cuantumul acestora nu se află sub controlul permanent sau la dispoziția guvernului (83). Guvernul nu participă la stabilirea tarifelor, aceasta fiind o decizie comercială care aparține TV2, și nici nu colectează taxele în numele TV2, nu le controlează și nici nu dispune de acestea în niciun fel. |
| --- | --- |

(125)

Comisia constată că dreptul acordat TV2 de a percepe taxe de la utilizatorii finali începând din 2012 nu constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE. Taxele pentru utilizatorii finali sunt plătite de consumatorii privați (82) direct distribuitorului, reprezentând o remunerație pentru vizionarea postului TV2. Pentru a obține includerea postului său într-un pachet digital, TV2 trebuie să inițieze negocieri comerciale normale cu distribuitorul și să accepte un nivel acceptabil de remunerare. Nu există prevederi legale prin care distribuitorii să fie obligați să introducă canalul principal al TV2 în pachetele lor, deoarece obligația actuală de difuzare conținută în articolul 6 din Legea daneză a radiodifuziunii va fi anulată odată cu introducerea sistemului de taxare a utilizatorilor finali. Nici taxele pentru utilizatorii finali, nici cuantumul acestora nu se află sub controlul permanent sau la dispoziția guvernului (83). Guvernul nu participă la stabilirea tarifelor, aceasta fiind o decizie comercială care aparține TV2, și nici nu colectează taxele în numele TV2, nu le controlează și nici nu dispune de acestea în niciun fel.

| (126) | Taxele pentru utilizatori nu pot fi echivalate cu perceperea unei redevențe, așa cum susține SBS. SBS susține că, în practică, taxele pentru utilizatori au același efect asupra utilizatorilor rezidențiali ca o creștere a taxei de radiodifuziune, deoarece pachetele distribuitorilor vor conține întotdeauna TV2 Danmark. Acest element cu caracter obligatoriu, alături de faptul că taxele pentru utilizatori pot fi modificate doar prin intermediul unui amendament cu putere de lege (84), ar trebui să le califice ca ajutor de stat (85). În această privință, SBS citează jurisprudența Curții în cauza Essent Netwerks (86). |
| --- | --- |

(126)

Taxele pentru utilizatori nu pot fi echivalate cu perceperea unei redevențe, așa cum susține SBS. SBS susține că, în practică, taxele pentru utilizatori au același efect asupra utilizatorilor rezidențiali ca o creștere a taxei de radiodifuziune, deoarece pachetele distribuitorilor vor conține întotdeauna TV2 Danmark. Acest element cu caracter obligatoriu, alături de faptul că taxele pentru utilizatori pot fi modificate doar prin intermediul unui amendament cu putere de lege (84), ar trebui să le califice ca ajutor de stat (85). În această privință, SBS citează jurisprudența Curții în cauza Essent Netwerks (86).

| (127) | Cu toate acestea, contrar măsurii anterioare privind plata taxei de radiodifuziune în Danemarca, pe care Comisia o considera ca reprezentând ajutor de stat efectiv (87), utilizatorii finali nu sunt obligați prin lege să plătească aceste taxe, ci trebuie doar să achite o remunerație pe baza unui contract pe care îl încheie în mod voluntar. În plus, taxele pentru utilizatori nu sunt colectate de o instituție publică, cum se întâmpla în cazul taxei de radiodifuziune, ci de către operatorul privat Boxer și de alți distribuitori privați de pe alte platforme. Statul nu va lua nicio măsură de recuperare în cazul în care utilizatorii nu achită taxele; acestea vor fi recuperate prin introducerea unei acțiuni civile de către distribuitor. |
| --- | --- |

(127)

Cu toate acestea, contrar măsurii anterioare privind plata taxei de radiodifuziune în Danemarca, pe care Comisia o considera ca reprezentând ajutor de stat efectiv (87), utilizatorii finali nu sunt obligați prin lege să plătească aceste taxe, ci trebuie doar să achite o remunerație pe baza unui contract pe care îl încheie în mod voluntar. În plus, taxele pentru utilizatori nu sunt colectate de o instituție publică, cum se întâmpla în cazul taxei de radiodifuziune, ci de către operatorul privat Boxer și de alți distribuitori privați de pe alte platforme. Statul nu va lua nicio măsură de recuperare în cazul în care utilizatorii nu achită taxele; acestea vor fi recuperate prin introducerea unei acțiuni civile de către distribuitor.

| (128) | Faptul că TV2 a primit dreptul de a percepe taxe de abonament prin modificarea licenței acordate de Ministerul Culturii nu este suficient pentru a constata implicarea unor resurse de stat. În acest caz, nu există o intervenție a statului prin care acesta renunță la resurse de stat. Prin urmare, referirea SBS la cauza Essent Netwerks nu este relevantă în acest caz. Punctul 75 din hotărârea citată stabilește o distincție între situațiile din cauzele Essent și Pearle (88), afirmând că, în aceasta din urmă, taxa în cauză era rezultatul unei politici definite de autorități. Pentru a face o distincție între cazuri, Tribunalul se referă, în cauza Essent, la introducerea taxei prin intermediul unei legi, dar nu stipulează că orice intervenție a statului prin adoptarea unei legi presupune în mod automat implicarea unor resurse de stat. Acest aspect este clarificat chiar în hotărârea Essent citată, având în vedere că punctul 74 al acesteia stabilește o distincție față de cauza Preussen Elektra, în care era implicat un act legislativ (și în care nu s-a constat existența unui ajutor de stat) prin care furnizorii de energie electrică erau obligați să achiziționeze la un preț minim energia produsă în zona lor de aprovizionare pe baza unor surse de energie regenerabile. Tribunalul afirmă că în cauza Essent întreprinderile în cauză fuseseră desemnate să „gestioneze o resursă de stat”, această situație fiind diferită de cea din cauza Preussen Elektra (89). În cazul de față, TV2 nu este desemnată de stat sa gestioneze o resursă a acestuia. Modificarea licenței nu face decât să pună în aplicare un drept deja existent privind o sursă suplimentară de venituri [situație reglementată de secțiunea 38a alineatul (2) din Legea daneză a radiodifuziunii]. |
| --- | --- |

(128)

Faptul că TV2 a primit dreptul de a percepe taxe de abonament prin modificarea licenței acordate de Ministerul Culturii nu este suficient pentru a constata implicarea unor resurse de stat. În acest caz, nu există o intervenție a statului prin care acesta renunță la resurse de stat. Prin urmare, referirea SBS la cauza Essent Netwerks nu este relevantă în acest caz. Punctul 75 din hotărârea citată stabilește o distincție între situațiile din cauzele Essent și Pearle (88), afirmând că, în aceasta din urmă, taxa în cauză era rezultatul unei politici definite de autorități. Pentru a face o distincție între cazuri, Tribunalul se referă, în cauza Essent, la introducerea taxei prin intermediul unei legi, dar nu stipulează că orice intervenție a statului prin adoptarea unei legi presupune în mod automat implicarea unor resurse de stat. Acest aspect este clarificat chiar în hotărârea Essent citată, având în vedere că punctul 74 al acesteia stabilește o distincție față de cauza Preussen Elektra, în care era implicat un act legislativ (și în care nu s-a constat existența unui ajutor de stat) prin care furnizorii de energie electrică erau obligați să achiziționeze la un preț minim energia produsă în zona lor de aprovizionare pe baza unor surse de energie regenerabile. Tribunalul afirmă că în cauza Essent întreprinderile în cauză fuseseră desemnate să „gestioneze o resursă de stat”, această situație fiind diferită de cea din cauza Preussen Elektra (89). În cazul de față, TV2 nu este desemnată de stat sa gestioneze o resursă a acestuia. Modificarea licenței nu face decât să pună în aplicare un drept deja existent privind o sursă suplimentară de venituri [situație reglementată de secțiunea 38a alineatul (2) din Legea daneză a radiodifuziunii].

| (129) | Prin urmare, Comisia constată că taxele pentru utilizatorii finali nu implică resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(129)

Prin urmare, Comisia constată că taxele pentru utilizatorii finali nu implică resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

2.2.   Avantajul selectiv

| (130) | Resursele de stat implicate conferă un avantaj economic TV2 deoarece aceleași instrumente financiare în condiții de piață ar presupune costuri de creditare sau comisioane mai ridicate, în cazul în care operatorii de pe piață ar accepta să pună la dispoziția beneficiarului fonduri în suma avută în vedere. Conform indiciilor furnizate de autoritățile daneze, niciunul dintre operatori nu a avut această intenție. |
| --- | --- |

(130)

Resursele de stat implicate conferă un avantaj economic TV2 deoarece aceleași instrumente financiare în condiții de piață ar presupune costuri de creditare sau comisioane mai ridicate, în cazul în care operatorii de pe piață ar accepta să pună la dispoziția beneficiarului fonduri în suma avută în vedere. Conform indiciilor furnizate de autoritățile daneze, niciunul dintre operatori nu a avut această intenție.

2.3.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (131) | Aceste resurse vor permite TV2 să continue să opereze pe piețele pe care operează în prezent. Printre acestea se numără piața (piețele) de comercializare a drepturilor de difuzare, piața (piețele) serviciilor de televiziune cu plată și piața publicității televizate din Danemarca. Pe aceste piețe, TV2 concurează cu radiodifuzori precum SBS sau Viasat. Prin urmare, prin favorizarea TV2, ajutorul în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența pe aceste piețe. |
| --- | --- |

(131)

Aceste resurse vor permite TV2 să continue să opereze pe piețele pe care operează în prezent. Printre acestea se numără piața (piețele) de comercializare a drepturilor de difuzare, piața (piețele) serviciilor de televiziune cu plată și piața publicității televizate din Danemarca. Pe aceste piețe, TV2 concurează cu radiodifuzori precum SBS sau Viasat. Prin urmare, prin favorizarea TV2, ajutorul în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența pe aceste piețe.

| (132) | Piețele afectate, cum ar fi piața de comercializare a drepturilor de difuzare și piața de publicitate televizată pentru produsele din alte state membre destinate comercializării în Danemarca, fac obiectul schimburilor comerciale între state membre (90). În plus, unii concurenți ai TV2 Danmark A/S emit de pe teritoriul Regatului Unit și/sau sunt filiale ale unor grupuri constituite în alte state membre, a căror decizie de a rămâne sau de a-și intensifica activitatea pe piața daneză poate fi influențată de ajutorul planificat. Prin urmare, ajutorul de stat în cauză influențează sau riscă să influențeze dinamica schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(132)

Piețele afectate, cum ar fi piața de comercializare a drepturilor de difuzare și piața de publicitate televizată pentru produsele din alte state membre destinate comercializării în Danemarca, fac obiectul schimburilor comerciale între state membre (90). În plus, unii concurenți ai TV2 Danmark A/S emit de pe teritoriul Regatului Unit și/sau sunt filiale ale unor grupuri constituite în alte state membre, a căror decizie de a rămâne sau de a-și intensifica activitatea pe piața daneză poate fi influențată de ajutorul planificat. Prin urmare, ajutorul de stat în cauză influențează sau riscă să influențeze dinamica schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (133) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, pachetul de ajutor de restructurare trebuie să fie evaluat în ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă. |
| --- | --- |

(133)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, pachetul de ajutor de restructurare trebuie să fie evaluat în ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă.

3.   Clauza suspensivă

| (134) | Danemarca a respectat clauza suspensivă prevăzută la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (91), deoarece a notificat măsurile de ajutor din planul de restructurare, pe care nu le-a aplicat până în prezent. Punerea în aplicare a ajutorului de salvare a fost autorizată prin decizia Comisiei din 4 august 2008. |
| --- | --- |

(134)

Danemarca a respectat clauza suspensivă prevăzută la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (91), deoarece a notificat măsurile de ajutor din planul de restructurare, pe care nu le-a aplicat până în prezent. Punerea în aplicare a ajutorului de salvare a fost autorizată prin decizia Comisiei din 4 august 2008.

4.   Compatibilitatea ajutorului de stat cu piața internă

4.1.   Temeiul juridic

| (135) | Compatibilitatea măsurilor va fi evaluată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare. Nu este analizată aplicarea articolului 106 alineatul (2) din TFUE la măsurile în cauză în ceea ce privește finanțarea serviciului public de radiodifuziune. Deși dificultățile financiare ale TV2 își au originea în principal în difuzarea canalului care face obiectul obligației de serviciu public și în lipsa unui model de afaceri bazat pe surse de venituri constante, măsurile de ajutor de stat nu sunt limitate la furnizarea de servicii publice, ci sunt direcționate către întreg grupul TV2, inclusiv activitățile sale comerciale. În plus, autoritățile daneze nu au explicat în detaliu dacă măsurile de ajutor de stat erau compatibile cu piața internă în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, iar Comisia nu a primit informații suficiente care să îi permită să efectueze evaluarea în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE în coroborare cu comunicarea privind radiodifuziunea (92). |
| --- | --- |

(135)

Compatibilitatea măsurilor va fi evaluată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare. Nu este analizată aplicarea articolului 106 alineatul (2) din TFUE la măsurile în cauză în ceea ce privește finanțarea serviciului public de radiodifuziune. Deși dificultățile financiare ale TV2 își au originea în principal în difuzarea canalului care face obiectul obligației de serviciu public și în lipsa unui model de afaceri bazat pe surse de venituri constante, măsurile de ajutor de stat nu sunt limitate la furnizarea de servicii publice, ci sunt direcționate către întreg grupul TV2, inclusiv activitățile sale comerciale. În plus, autoritățile daneze nu au explicat în detaliu dacă măsurile de ajutor de stat erau compatibile cu piața internă în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, iar Comisia nu a primit informații suficiente care să îi permită să efectueze evaluarea în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE în coroborare cu comunicarea privind radiodifuziunea (92).

| (136) | Liniile directoare prevăd posibilitatea acordării de ajutor de salvare ca măsură temporară de asistență pentru întreprinderile în dificultate, în așteptarea unui plan de restructurare sau ca răspuns la o criză acută de lichiditate. Conform punctului 26 din liniile directoare, termenul limită al unei măsuri de ajutor este prelungit până când Comisia adoptă o decizie referitoare la planul în cauză. Faptul că facilitatea de ajutor de salvare în favoarea TV2 este încă valabilă reflectă această dispoziție, deoarece TV2 a prezentat un plan de restructurare în termenul limită prevăzut. |
| --- | --- |

(136)

Liniile directoare prevăd posibilitatea acordării de ajutor de salvare ca măsură temporară de asistență pentru întreprinderile în dificultate, în așteptarea unui plan de restructurare sau ca răspuns la o criză acută de lichiditate. Conform punctului 26 din liniile directoare, termenul limită al unei măsuri de ajutor este prelungit până când Comisia adoptă o decizie referitoare la planul în cauză. Faptul că facilitatea de ajutor de salvare în favoarea TV2 este încă valabilă reflectă această dispoziție, deoarece TV2 a prezentat un plan de restructurare în termenul limită prevăzut.

| (137) | Ajutorul de restructurare trebuie să se întemeieze pe un plan realist, coerent și cuprinzător, de restabilire a viabilității pe termen lung a întreprinderii într-un interval rezonabil. De obicei, restructurarea presupune următoarele elemente: restructurarea tuturor aspectelor funcționării societății, reorganizarea și raționalizarea activităților societății, inclusiv retragerea din activitățile generatoare de pierderi și restructurarea financiară. Atunci când beneficiază de ajutor de stat, operațiunile de restructurare nu pot fi totuși limitate la recuperarea pierderilor anterioare fără abordarea cauzelor. În plus, restructurarea trebuie să fie finanțată, cel puțin parțial, din resursele proprii ale întreprinderii. În sfârșit, trebuie adoptate măsuri compensatorii care să minimizeze efectul de denaturare al ajutorului. În cele ce urmează, Comisia va examina dacă aceste condiții au fost îndeplinite. |
| --- | --- |

(137)

Ajutorul de restructurare trebuie să se întemeieze pe un plan realist, coerent și cuprinzător, de restabilire a viabilității pe termen lung a întreprinderii într-un interval rezonabil. De obicei, restructurarea presupune următoarele elemente: restructurarea tuturor aspectelor funcționării societății, reorganizarea și raționalizarea activităților societății, inclusiv retragerea din activitățile generatoare de pierderi și restructurarea financiară. Atunci când beneficiază de ajutor de stat, operațiunile de restructurare nu pot fi totuși limitate la recuperarea pierderilor anterioare fără abordarea cauzelor. În plus, restructurarea trebuie să fie finanțată, cel puțin parțial, din resursele proprii ale întreprinderii. În sfârșit, trebuie adoptate măsuri compensatorii care să minimizeze efectul de denaturare al ajutorului. În cele ce urmează, Comisia va examina dacă aceste condiții au fost îndeplinite.

4.2.   Eligibilitatea – statutul de întreprindere în dificultate

| (138) | Conform punctului 9 din liniile directoare, o întreprindere este în dificultate atunci când nu are capacitatea, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarii/acționarii săi, să oprească pierderile, situație în care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, întreprinderea ar fi condamnată aproape sigur la încetarea activității. Punctul 11 al liniilor directoare menționează anumite criterii pe baza cărora o întreprindere este considerată în dificultate, chiar și în cazul în care nu este îndeplinit niciunul dintre criteriile prevăzute la punctul 10 al liniilor directoare. Punctul 11 prevede că „în toate situațiile, o întreprindere aflată în dificultate este eligibilă numai în cazul în care se poate demonstra că nu se poate redresa prin resurse proprii sau cu fonduri obținute de la proprietari/acționari sau din surse de pe piață”. |
| --- | --- |

(138)

Conform punctului 9 din liniile directoare, o întreprindere este în dificultate atunci când nu are capacitatea, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarii/acționarii săi, să oprească pierderile, situație în care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, întreprinderea ar fi condamnată aproape sigur la încetarea activității. Punctul 11 al liniilor directoare menționează anumite criterii pe baza cărora o întreprindere este considerată în dificultate, chiar și în cazul în care nu este îndeplinit niciunul dintre criteriile prevăzute la punctul 10 al liniilor directoare. Punctul 11 prevede că „în toate situațiile, o întreprindere aflată în dificultate este eligibilă numai în cazul în care se poate demonstra că nu se poate redresa prin resurse proprii sau cu fonduri obținute de la proprietari/acționari sau din surse de pe piață”.

| (139) | Comisia concluzionează că, în momentul notificării planului de restructurare, TV2 era o întreprindere în dificultate. Aceasta se poate observa din datele conținute în decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare și, mai important, din datele prezentate la considerentele 36-42 din prezenta decizie, prezentate ulterior în 2010 și care descriu o întreprindere cu pierderi, cote de piață în scădere, datorii acumulate și, în special, fluxuri de lichidități negative ca urmare a scăderii veniturilor din publicitate, investițiilor nerentabile și dobânzilor în creștere. Deși s-a constatat ulterior că societatea înregistrase profit în 2008, așa cum estimaseră concurenții săi (estimarea de la sfârșitul lunii martie 2008 continua să indice o pierdere de [...] DKK din [...] milioane DKK), acest profit era redus, nefiind suficient pentru a infirma concluzia potrivit căreia societatea nu își poate continua activitatea fără finanțare externă. Facilitățile private de credit aflate la dispoziția societății erau pe termen scurt, putând fi retrase în orice moment. Societatea avea nevoie urgentă de lichidități care nu puteau fi asigurate prin resursele proprii. |
| --- | --- |

(139)

Comisia concluzionează că, în momentul notificării planului de restructurare, TV2 era o întreprindere în dificultate. Aceasta se poate observa din datele conținute în decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare și, mai important, din datele prezentate la considerentele 36-42 din prezenta decizie, prezentate ulterior în 2010 și care descriu o întreprindere cu pierderi, cote de piață în scădere, datorii acumulate și, în special, fluxuri de lichidități negative ca urmare a scăderii veniturilor din publicitate, investițiilor nerentabile și dobânzilor în creștere. Deși s-a constatat ulterior că societatea înregistrase profit în 2008, așa cum estimaseră concurenții săi (estimarea de la sfârșitul lunii martie 2008 continua să indice o pierdere de [...] DKK din [...] milioane DKK), acest profit era redus, nefiind suficient pentru a infirma concluzia potrivit căreia societatea nu își poate continua activitatea fără finanțare externă. Facilitățile private de credit aflate la dispoziția societății erau pe termen scurt, putând fi retrase în orice moment. Societatea avea nevoie urgentă de lichidități care nu puteau fi asigurate prin resursele proprii.

| (140) | În plus, societatea nu putea obține nici finanțare externă. Exista riscul ca facilitatea de credit pe termen scurt să fie retrasă. Astfel cum s-a arătat deja în decizia de inițiere a procedurii, principala bancă finanțatoare a TV2, [...], a solicitat reducerea împrumutului și a facilităților de creditare în 2008. Pe lângă problemele TV2, care includeau chiar ipotecarea propriului sediu din Odense, autoritățile daneze au prezentat probe potrivit cărora și alte bănci refuzaseră să ofere împrumuturi pe termen lung pentru TV2 (a se vedea considerentul 44 și următoarele din prezenta decizie). Băncile au semnalat problema fluxului ciclic de venituri din publicitate al TV2, acest model de afaceri fiind considerat nesustenabil. Cauzele pendinte în instanță au agravat aceste probleme. Prin urmare, finanțarea TV2 a fost orientată către datoriile pe termen scurt, devenind astfel fragilă. Cu alte cuvinte, TV2 nu avea capacitatea, în sensul punctului 11 din liniile directoare, să remedieze această situație utilizând fonduri obținute de pe piață. |
| --- | --- |

(140)

În plus, societatea nu putea obține nici finanțare externă. Exista riscul ca facilitatea de credit pe termen scurt să fie retrasă. Astfel cum s-a arătat deja în decizia de inițiere a procedurii, principala bancă finanțatoare a TV2, [...], a solicitat reducerea împrumutului și a facilităților de creditare în 2008. Pe lângă problemele TV2, care includeau chiar ipotecarea propriului sediu din Odense, autoritățile daneze au prezentat probe potrivit cărora și alte bănci refuzaseră să ofere împrumuturi pe termen lung pentru TV2 (a se vedea considerentul 44 și următoarele din prezenta decizie). Băncile au semnalat problema fluxului ciclic de venituri din publicitate al TV2, acest model de afaceri fiind considerat nesustenabil. Cauzele pendinte în instanță au agravat aceste probleme. Prin urmare, finanțarea TV2 a fost orientată către datoriile pe termen scurt, devenind astfel fragilă. Cu alte cuvinte, TV2 nu avea capacitatea, în sensul punctului 11 din liniile directoare, să remedieze această situație utilizând fonduri obținute de pe piață.

| (141) | Aceste constatări nu sunt contestate în scrisorile trimise de concurenții societății. În completare, trebuie menționat că liniile directoare nu prevăd că societatea trebuie să se afle în procedură de insolvență. Dimpotrivă, ajutorul poate fi acordat – în condiții stricte – tocmai pentru evitarea acestei situații. |
| --- | --- |

(141)

Aceste constatări nu sunt contestate în scrisorile trimise de concurenții societății. În completare, trebuie menționat că liniile directoare nu prevăd că societatea trebuie să se afle în procedură de insolvență. Dimpotrivă, ajutorul poate fi acordat – în condiții stricte – tocmai pentru evitarea acestei situații.

| (142) | În ceea ce privește argumentele concurenților potrivit cărora TV2 este o societate profitabilă sau ar putea deveni profitabilă, rezultatele de mai sus arată că aceasta a realizat profit în 2008, dar contrar estimărilor Viasat, a suferit o pierdere de 27 de milioane DKK în 2009, ceea ce reprezintă o diferență semnificativă față de profitul de 249 de milioane DKK estimat de Viasat. Profitul pentru 2010 este, de asemenea, estimat la o sumă mult mai mică decât cea presupusă de Viasat. Comisia nu a constatat erori în metodologia de calcul utilizată de TV2 și de consultantul său, PWC (a se vedea, de asemenea, considerentul 41 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(142)

În ceea ce privește argumentele concurenților potrivit cărora TV2 este o societate profitabilă sau ar putea deveni profitabilă, rezultatele de mai sus arată că aceasta a realizat profit în 2008, dar contrar estimărilor Viasat, a suferit o pierdere de 27 de milioane DKK în 2009, ceea ce reprezintă o diferență semnificativă față de profitul de 249 de milioane DKK estimat de Viasat. Profitul pentru 2010 este, de asemenea, estimat la o sumă mult mai mică decât cea presupusă de Viasat. Comisia nu a constatat erori în metodologia de calcul utilizată de TV2 și de consultantul său, PWC (a se vedea, de asemenea, considerentul 41 din prezenta decizie).

| (143) | În ceea ce privește studiul referitor la ratingul de credit al TV2 efectuat de Audon Partners și prezentat de Viasat (93), conform căruia TV2 ar fi putut obține credite, reacțiile băncilor demonstrează că realitatea era cu totul alta. Analiza se bazează, în plus, doar pe cifre și ipotezele care nu au fost verificate împreună cu TV2. Unele dintre cifre sunt departe de realitate, după cum se poate observa din datele pentru 2009 și 2010. Chiar și în raport se subliniază că această analiză nu este una completă (din motive evidente, nu s-a luat legătura cu TV2), iar modelul utilizat este deficitar din acest motiv (94). |
| --- | --- |

(143)

În ceea ce privește studiul referitor la ratingul de credit al TV2 efectuat de Audon Partners și prezentat de Viasat (93), conform căruia TV2 ar fi putut obține credite, reacțiile băncilor demonstrează că realitatea era cu totul alta. Analiza se bazează, în plus, doar pe cifre și ipotezele care nu au fost verificate împreună cu TV2. Unele dintre cifre sunt departe de realitate, după cum se poate observa din datele pentru 2009 și 2010. Chiar și în raport se subliniază că această analiză nu este una completă (din motive evidente, nu s-a luat legătura cu TV2), iar modelul utilizat este deficitar din acest motiv (94).

| (144) | Faptul că societatea a utilizat facilitatea de credit într-o măsură mult mai redusă decât avea posibilitatea nu înseamnă că nu poate fi considerată întreprindere în dificultate. Ar fi absurd ca beneficiarul unui ajutor de salvare și restructurare să își piardă eligibilitatea atunci când unele măsuri de reducere a costurilor și alte măsuri prevăzute de planul de restructurare au succes și permit societății să își rezolve problemele de finanțare utilizând preponderent resurse proprii. Totuși, aceasta poate însemna ca, în cele din urmă, ajutorul de stat să nu mai fie necesar, acest aspect fiind discutat mai jos (a se vedea considerentul 149), În orice caz, facilitatea de credit a fost concepută astfel încât societatea să o poată accesa doar atunci când este strict necesară. Rolul acestei măsuri este de a menține ajutorul la minimum, iar comportamentul TV2 în încercarea de a se restructura folosind preponderent propriile resurse corespunde acestei cerințe. |
| --- | --- |

(144)

Faptul că societatea a utilizat facilitatea de credit într-o măsură mult mai redusă decât avea posibilitatea nu înseamnă că nu poate fi considerată întreprindere în dificultate. Ar fi absurd ca beneficiarul unui ajutor de salvare și restructurare să își piardă eligibilitatea atunci când unele măsuri de reducere a costurilor și alte măsuri prevăzute de planul de restructurare au succes și permit societății să își rezolve problemele de finanțare utilizând preponderent resurse proprii. Totuși, aceasta poate însemna ca, în cele din urmă, ajutorul de stat să nu mai fie necesar, acest aspect fiind discutat mai jos (a se vedea considerentul 149), În orice caz, facilitatea de credit a fost concepută astfel încât societatea să o poată accesa doar atunci când este strict necesară. Rolul acestei măsuri este de a menține ajutorul la minimum, iar comportamentul TV2 în încercarea de a se restructura folosind preponderent propriile resurse corespunde acestei cerințe.

| (145) | Trebuie subliniat, de asemenea, că numeroasele afirmații ale Viasat și SBS potrivit cărora situația financiară slabă a TV2 se datorează deciziilor administrative defectuoase sau investițiilor nerentabile nu sunt relevante în stabilirea eligibilității acesteia în temeiul liniilor directoare, care nu au în vedere cauza problemelor financiare ale beneficiarului ajutorului, ci încearcă doar să confirme statutul de întreprindere în dificultate al beneficiarului ajutorului. |
| --- | --- |

(145)

Trebuie subliniat, de asemenea, că numeroasele afirmații ale Viasat și SBS potrivit cărora situația financiară slabă a TV2 se datorează deciziilor administrative defectuoase sau investițiilor nerentabile nu sunt relevante în stabilirea eligibilității acesteia în temeiul liniilor directoare, care nu au în vedere cauza problemelor financiare ale beneficiarului ajutorului, ci încearcă doar să confirme statutul de întreprindere în dificultate al beneficiarului ajutorului.

| (146) | În această privință, concurenții au afirmat, de asemenea, că problemele TV2 sunt în cea mai mare parte rezultatul operării postului public, iar ajustarea costurilor interne și a prețului de transfer poate remedia această situație. Cu toate acestea, Comisia nu consideră că acest argument este relevant într-o situație în care ajutorul este acordat întregului grup, inclusiv operațiunilor sale comerciale. Totuși, Comisia observă că TV2 deține o evidență contabilă separată și auditată pentru serviciul public și alte activități, precum și o politică integral documentată și auditată privind prețurile de transfer, care este relativ simplă, transparentă și urmărește să prezinte o imagine fidelă a diferitelor activități pe baza prețurilor de transfer corespunzătoare pieței. |
| --- | --- |

(146)

În această privință, concurenții au afirmat, de asemenea, că problemele TV2 sunt în cea mai mare parte rezultatul operării postului public, iar ajustarea costurilor interne și a prețului de transfer poate remedia această situație. Cu toate acestea, Comisia nu consideră că acest argument este relevant într-o situație în care ajutorul este acordat întregului grup, inclusiv operațiunilor sale comerciale. Totuși, Comisia observă că TV2 deține o evidență contabilă separată și auditată pentru serviciul public și alte activități, precum și o politică integral documentată și auditată privind prețurile de transfer, care este relativ simplă, transparentă și urmărește să prezinte o imagine fidelă a diferitelor activități pe baza prețurilor de transfer corespunzătoare pieței.

| (147) | În ceea ce privește factorii externi, Viasat acceptă ipoteza unei creșteri a PIB cu 1,02 %. În privința evoluției pieței de publicitate, părțile sunt de acord că veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 19 % în 2008. Totuși, Viasat și SBS interpretează în mod incorect previziunea autorităților daneze privind evoluția viitoare a pieței de publicitate. Contrar opiniei exprimate de Viasat și SBS, autoritățile daneze nu au anticipat că piața de publicitate va scădea cu 10 % în fiecare an din perioada 2009-2013, ci au afirmat, în principal, că [...]. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește factorii externi, Viasat acceptă ipoteza unei creșteri a PIB cu 1,02 %. În privința evoluției pieței de publicitate, părțile sunt de acord că veniturile din publicitate ale TV2 au scăzut cu 19 % în 2008. Totuși, Viasat și SBS interpretează în mod incorect previziunea autorităților daneze privind evoluția viitoare a pieței de publicitate. Contrar opiniei exprimate de Viasat și SBS, autoritățile daneze nu au anticipat că piața de publicitate va scădea cu 10 % în fiecare an din perioada 2009-2013, ci au afirmat, în principal, că [...].

| (148) | În ceea ce privește argumentul conform căruia redevențele acordate stațiilor de radiodifuziune regionale ar fi trebuit să fie incluse în evaluarea situației financiare a TV2, Comisia constată că taxele de radiodifuziune finanțează producția de programe de către radiodifuzorii regionali și sunt relevante doar în acest context. În acest caz, Comisia observă că stațiile regionale TV2 sunt independente de TV2 și sunt supuse propriilor obligații de serviciu public, în conformitate cu Legea daneză a radiodifuziunii, obligație pentru care primesc finanțare prin taxa de radiodifuziune. Iar în ceea ce privește argumentul SBS potrivit căruia telespectatorii vor plăti de două ori pentru același program, trebuie amintit că una dintre plăți – taxa de abonament pentru postul principal TV2 – reprezintă opțiunea clientului și nu implică ajutor de stat. În orice caz, s-a arătat mai sus că grupul TV2 era o întreprindere în dificultate, cu necesități urgente de finanțare, deoarece nu putea obține finanțare externă de la bănci. Aceasta includea orice posibil beneficiu rezultat din obligația de difuzare a acestor programe. |
| --- | --- |

(148)

În ceea ce privește argumentul conform căruia redevențele acordate stațiilor de radiodifuziune regionale ar fi trebuit să fie incluse în evaluarea situației financiare a TV2, Comisia constată că taxele de radiodifuziune finanțează producția de programe de către radiodifuzorii regionali și sunt relevante doar în acest context. În acest caz, Comisia observă că stațiile regionale TV2 sunt independente de TV2 și sunt supuse propriilor obligații de serviciu public, în conformitate cu Legea daneză a radiodifuziunii, obligație pentru care primesc finanțare prin taxa de radiodifuziune. Iar în ceea ce privește argumentul SBS potrivit căruia telespectatorii vor plăti de două ori pentru același program, trebuie amintit că una dintre plăți – taxa de abonament pentru postul principal TV2 – reprezintă opțiunea clientului și nu implică ajutor de stat. În orice caz, s-a arătat mai sus că grupul TV2 era o întreprindere în dificultate, cu necesități urgente de finanțare, deoarece nu putea obține finanțare externă de la bănci. Aceasta includea orice posibil beneficiu rezultat din obligația de difuzare a acestor programe.

| (149) | Totuși, situația dificilă a TV2 s-a modificat după vânzarea rețelei de radiodifuziune. TV2 a utilizat sumele obținute din vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru a-și achita o parte din datorie, iar perspectiva financiară a devenit mult mai favorabilă, astfel cum se observă din datele de la considerentele 62-64 din prezenta decizie. Tendințele de pe piața de publicitate sunt, de asemenea, mult mai promițătoare (95). TV2 a reușit să ramburseze sumele împrumutate din facilitatea de ajutor de salvare. În așteptarea unei hotărâri în cauzele pe rol privind ajutorul de stat și a aprobării planului de restructurare, TV2 se așteaptă să dispună de finanțare suficientă până în ianuarie 2012, momentul introducerii taxelor de abonament (96). |
| --- | --- |

(149)

Totuși, situația dificilă a TV2 s-a modificat după vânzarea rețelei de radiodifuziune. TV2 a utilizat sumele obținute din vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru a-și achita o parte din datorie, iar perspectiva financiară a devenit mult mai favorabilă, astfel cum se observă din datele de la considerentele 62-64 din prezenta decizie. Tendințele de pe piața de publicitate sunt, de asemenea, mult mai promițătoare (95). TV2 a reușit să ramburseze sumele împrumutate din facilitatea de ajutor de salvare. În așteptarea unei hotărâri în cauzele pe rol privind ajutorul de stat și a aprobării planului de restructurare, TV2 se așteaptă să dispună de finanțare suficientă până în ianuarie 2012, momentul introducerii taxelor de abonament (96).

| (150) | Având în vedere noua situație, Comisia constată că, în prezent, TV2 nu mai poate fi considerată întreprindere în dificultate. Prin urmare, nu sunt necesare măsuri de ajutor, altele decât aprobarea prezentei decizii, iar împrumutul notificat și neacordat și facilitatea de credit conținută în planul de restructurare ar trebui să fie anulate. Din același motiv, facilitatea existentă de ajutor prevăzută de decizia privind ajutorul de salvare ar trebui, de asemenea, să fie întreruptă. |
| --- | --- |

(150)

Având în vedere noua situație, Comisia constată că, în prezent, TV2 nu mai poate fi considerată întreprindere în dificultate. Prin urmare, nu sunt necesare măsuri de ajutor, altele decât aprobarea prezentei decizii, iar împrumutul notificat și neacordat și facilitatea de credit conținută în planul de restructurare ar trebui să fie anulate. Din același motiv, facilitatea existentă de ajutor prevăzută de decizia privind ajutorul de salvare ar trebui, de asemenea, să fie întreruptă.

4.3.   Restabilirea viabilității pe termen lung

| (151) | Conform punctului 34 din liniile directoare, acordarea ajutorului trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare care trebuie să refacă viabilitatea societății într-un interval. Planul de restructurare descrie circumstanțele care au condus la dificultățile societății ca fiind cauzate de activități noi, care s-au dovedit a fi ineficiente, precum și de canalul public tot mai puțin profitabil. Comisia consideră că planul de restructurare remediază această situație în mod adecvat. |
| --- | --- |

(151)

Conform punctului 34 din liniile directoare, acordarea ajutorului trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare care trebuie să refacă viabilitatea societății într-un interval. Planul de restructurare descrie circumstanțele care au condus la dificultățile societății ca fiind cauzate de activități noi, care s-au dovedit a fi ineficiente, precum și de canalul public tot mai puțin profitabil. Comisia consideră că planul de restructurare remediază această situație în mod adecvat.

| (152) | Comisia observă că planul de restructurare prevede măsuri financiare și operaționale care, împreună cu modelul de afaceri modificat, vor permite societății să se susțină în mod independent. În această privință, Comisia observă mai întâi că cerința privind vânzarea activelor din planul de restructurare a avut ca rezultat vânzarea cu succes a rețelei de radiodifuziune, TV2 obținând astfel suficiente fonduri pentru a-și plăti datoriile, dar și sumele împrumutate din facilitatea de ajutor de salvare din 4 octombrie 2010. Societatea declară că dispune acum de suficiente mijloace pentru perioada până la introducerea taxelor pentru utilizatorii finali (97). La viabilitatea pe termen lung a întreprinderii vor contribui și alte măsuri de reducere a costurilor (a se vedea considerentele 47 și 48 de mai sus). |
| --- | --- |

(152)

Comisia observă că planul de restructurare prevede măsuri financiare și operaționale care, împreună cu modelul de afaceri modificat, vor permite societății să se susțină în mod independent. În această privință, Comisia observă mai întâi că cerința privind vânzarea activelor din planul de restructurare a avut ca rezultat vânzarea cu succes a rețelei de radiodifuziune, TV2 obținând astfel suficiente fonduri pentru a-și plăti datoriile, dar și sumele împrumutate din facilitatea de ajutor de salvare din 4 octombrie 2010. Societatea declară că dispune acum de suficiente mijloace pentru perioada până la introducerea taxelor pentru utilizatorii finali (97). La viabilitatea pe termen lung a întreprinderii vor contribui și alte măsuri de reducere a costurilor (a se vedea considerentele 47 și 48 de mai sus).

| (153) | În plus, societatea renunță la activitățile generatoare de pierderi; în 2008, aceasta a vândut divizia radio neprofitabilă grupului SBS. |
| --- | --- |

(153)

În plus, societatea renunță la activitățile generatoare de pierderi; în 2008, aceasta a vândut divizia radio neprofitabilă grupului SBS.

| (154) | Se așteaptă ca societatea trebuie să remedieze problemele structurale care au generat nevoile de lichidități prin primirea acordului pentru introducerea taxelor de abonament începând din ianuarie 2012. Lipsa de profitabilitate a postului public este rezultatul utilizării unei singure surse de venituri, sub forma veniturilor din publicitate, care sunt ciclice și sensibile la mediul economic. Acest aspect este demonstrat de reacția băncilor, care au refuzat să ofere finanțare ca urmare a preocupărilor privind tendințele pieței de publicitate și a îndoielilor privind capacitatea TV2 de a obține venituri. Noul model de afaceri va oferi TV2 o bază de venituri mai stabilă, prin perceperea de taxe de abonament pentru vizionarea canalului principal. TV2 a anticipat venituri suplimentare din taxele pe utilizatori finali în valoare de [...] milioane DKK în 2012. Anticipează, de asemenea, un profit al întregului grup de [...] în 2012. Comisia observă că întreprinderea nu numai că [...], ci și că a doua sursă de venituri sub formă de taxe pentru utilizatori finali va face societatea mai puțin vulnerabilă la reducerile de venituri caracteristice activităților ciclice. Comisia observă că măsurile luate pentru realizarea tranziției își au originea în planul de restructurare, nu în factori externi. |
| --- | --- |

(154)

Se așteaptă ca societatea trebuie să remedieze problemele structurale care au generat nevoile de lichidități prin primirea acordului pentru introducerea taxelor de abonament începând din ianuarie 2012. Lipsa de profitabilitate a postului public este rezultatul utilizării unei singure surse de venituri, sub forma veniturilor din publicitate, care sunt ciclice și sensibile la mediul economic. Acest aspect este demonstrat de reacția băncilor, care au refuzat să ofere finanțare ca urmare a preocupărilor privind tendințele pieței de publicitate și a îndoielilor privind capacitatea TV2 de a obține venituri. Noul model de afaceri va oferi TV2 o bază de venituri mai stabilă, prin perceperea de taxe de abonament pentru vizionarea canalului principal. TV2 a anticipat venituri suplimentare din taxele pe utilizatori finali în valoare de [...] milioane DKK în 2012. Anticipează, de asemenea, un profit al întregului grup de [...] în 2012. Comisia observă că întreprinderea nu numai că [...], ci și că a doua sursă de venituri sub formă de taxe pentru utilizatori finali va face societatea mai puțin vulnerabilă la reducerile de venituri caracteristice activităților ciclice. Comisia observă că măsurile luate pentru realizarea tranziției își au originea în planul de restructurare, nu în factori externi.

| (155) | Durata notificată inițială a planului de restructurare până la 31 decembrie 2012 reprezintă o perioadă de aproape patru ani. Această perioadă a fost preferată deoarece guvernul danez considera că, odată cu introducerea unui model nou de afaceri și prima sa aplicare în practică, băncile vor fi dispuse din nou să crediteze TV2, ceea ce înseamnă că durata trebuie să fie suficient de lungă pentru acumularea de experiență. Totuși, deoarece întregul ajutor va fi anulat după adoptarea prezentei decizii (a se vedea mai sus), guvernul danez consideră în prezent că perioada de restructurare ar trebui să se finalizeze odată cu anularea tuturor măsurilor de ajutor. |
| --- | --- |

(155)

Durata notificată inițială a planului de restructurare până la 31 decembrie 2012 reprezintă o perioadă de aproape patru ani. Această perioadă a fost preferată deoarece guvernul danez considera că, odată cu introducerea unui model nou de afaceri și prima sa aplicare în practică, băncile vor fi dispuse din nou să crediteze TV2, ceea ce înseamnă că durata trebuie să fie suficient de lungă pentru acumularea de experiență. Totuși, deoarece întregul ajutor va fi anulat după adoptarea prezentei decizii (a se vedea mai sus), guvernul danez consideră în prezent că perioada de restructurare ar trebui să se finalizeze odată cu anularea tuturor măsurilor de ajutor.

| (156) | Comisia este de altă părere. Conform liniilor directoare, restructurarea ar trebui să aibă ca rezultat refacerea viabilității pe termen lung a societății. Comisia consideră că perioada de restructurare durează până în momentul în care societatea implementează toate măsurile de restructurare, asigurând astfel viabilitatea pe termen lung. Deși toate măsurile de ajutor de stat vor înceta imediat după adoptarea prezentei decizii, refacerea viabilității pe termen lung a TV2 nu este garantată, după acest moment, atât timp cât TV2 nu are încă un model de afaceri viabil. Un astfel de model de afaceri va fi instituit doar după introducerea taxelor pentru utilizatori finali. Introducerea acestor taxe reprezintă, de asemenea, cea mai importantă decizie de restructurare, aceasta vizând, în mod direct, principala cauză a dificultăților financiare ale TV2. Prin urmare, Comisia concluzionează că perioada de restructurare se încheie la 31 decembrie 2012 sau în momentul în care TV2 va avea capacitatea de a percepe taxe de abonament de la utilizatorii finali, dacă acest eveniment se va produce înainte de 31 decembrie 2012. În momentul de față, se pare că TV2 va avea dreptul legal de percepe taxe de abonament numai după modificarea licenței (deși Legea daneză a radiodifuziunii în vigoare permite deja TV2 să perceapă taxe pentru utilizatori, acest lucru este interzis de licența actuală). |
| --- | --- |

(156)

Comisia este de altă părere. Conform liniilor directoare, restructurarea ar trebui să aibă ca rezultat refacerea viabilității pe termen lung a societății. Comisia consideră că perioada de restructurare durează până în momentul în care societatea implementează toate măsurile de restructurare, asigurând astfel viabilitatea pe termen lung. Deși toate măsurile de ajutor de stat vor înceta imediat după adoptarea prezentei decizii, refacerea viabilității pe termen lung a TV2 nu este garantată, după acest moment, atât timp cât TV2 nu are încă un model de afaceri viabil. Un astfel de model de afaceri va fi instituit doar după introducerea taxelor pentru utilizatori finali. Introducerea acestor taxe reprezintă, de asemenea, cea mai importantă decizie de restructurare, aceasta vizând, în mod direct, principala cauză a dificultăților financiare ale TV2. Prin urmare, Comisia concluzionează că perioada de restructurare se încheie la 31 decembrie 2012 sau în momentul în care TV2 va avea capacitatea de a percepe taxe de abonament de la utilizatorii finali, dacă acest eveniment se va produce înainte de 31 decembrie 2012. În momentul de față, se pare că TV2 va avea dreptul legal de percepe taxe de abonament numai după modificarea licenței (deși Legea daneză a radiodifuziunii în vigoare permite deja TV2 să perceapă taxe pentru utilizatori, acest lucru este interzis de licența actuală).

4.4.   Evitarea denaturării nejustificate a concurenței

| (157) | Conform punctului 38 din liniile directoare, pentru a se asigura că efectele negative asupra condițiilor comerciale sunt reduse la minimum, astfel încât efectele pozitive urmărite să le depășească pe cele negative, trebuie luate măsuri compensatorii Aceste măsuri pot cuprinde vinderea activelor, reducerea capacității sau a prezenței pe piață. Conform punctului 40 din liniile directoare, acestea trebuie să fie proporționale cu efectele de denaturare ale ajutorului în cauză și cu importanța relativă a întreprinderii pe piață. |
| --- | --- |

(157)

Conform punctului 38 din liniile directoare, pentru a se asigura că efectele negative asupra condițiilor comerciale sunt reduse la minimum, astfel încât efectele pozitive urmărite să le depășească pe cele negative, trebuie luate măsuri compensatorii Aceste măsuri pot cuprinde vinderea activelor, reducerea capacității sau a prezenței pe piață. Conform punctului 40 din liniile directoare, acestea trebuie să fie proporționale cu efectele de denaturare ale ajutorului în cauză și cu importanța relativă a întreprinderii pe piață.

| (158) | În principiu, angajamentul de a nu lansa nici un post nou (în vederea reducerii prezenței pe piață) poate fi considerată o măsură compensatorie, deoarece exclude TV2 din cursa pentru clienți noi, cu efecte benefice pentru concurenții săi. Apariția unor posturi comerciale noi va fi benefică pentru TV2, deoarece acestea urmează să fie finanțate dintr-o sursă constantă de venituri fără caracter ciclic din taxe de abonament, ceea ce va asigura veniturile necesare grupului și va compensa parțial pierderile postului public. Conform analizei de piață prezentate în planul de restructurare, piața televiziunii cu plată este în creștere (98). Totuși, concurenții TV2 argumentează că acesta nu avea oricum posibilitatea de a deschide posturi comerciale noi, piața fiind saturată. |
| --- | --- |

(158)

În principiu, angajamentul de a nu lansa nici un post nou (în vederea reducerii prezenței pe piață) poate fi considerată o măsură compensatorie, deoarece exclude TV2 din cursa pentru clienți noi, cu efecte benefice pentru concurenții săi. Apariția unor posturi comerciale noi va fi benefică pentru TV2, deoarece acestea urmează să fie finanțate dintr-o sursă constantă de venituri fără caracter ciclic din taxe de abonament, ceea ce va asigura veniturile necesare grupului și va compensa parțial pierderile postului public. Conform analizei de piață prezentate în planul de restructurare, piața televiziunii cu plată este în creștere (98). Totuși, concurenții TV2 argumentează că acesta nu avea oricum posibilitatea de a deschide posturi comerciale noi, piața fiind saturată.

| (159) | În această privință, Comisia observă că și concurenții TV2 au lansat posturi noi în 2009 (SBS a lansat 6erene, Canal Digital a lansat un post de emisiuni sportive, Viasat a lansat un post la 23 martie 2009, iar grupul TV4 a lansat Canal 9 în iulie 2009). |
| --- | --- |

(159)

În această privință, Comisia observă că și concurenții TV2 au lansat posturi noi în 2009 (SBS a lansat 6erene, Canal Digital a lansat un post de emisiuni sportive, Viasat a lansat un post la 23 martie 2009, iar grupul TV4 a lansat Canal 9 în iulie 2009).

| (160) | În plus, autoritățile daneze au confirmat că, în urma restructurării, TV2 nu va putea lansa posturi radio (99). Acest angajament este relevant prin faptul că urmează să fie organizată o procedură de licitație pentru licența de operare a noului post de radio FM 4. Inițial, autoritățile daneze și-au manifestat interesul pentru o posibilă participare a TV2 la această licitație, dar au confirmat ulterior că TV2 nu va depune oferte în contextul în care Comisia își continuă investigația privind planul de restructurare, în pofida faptului că fuseseră elaborate deja planuri în acest sens. Cu alte cuvinte, contrar celor afirmate de concurenți, angajamentul de a nu deschide posturi noi s-a dovedit autentic și reprezintă un sacrificiu pentru societate. Comisia consideră că acest angajament este important din perspectiva punctului 46 din liniilor directoare, conform căruia ajutorul nu trebuie să fie utilizat pentru finanțarea de noi investiții care nu sunt esențiale pentru restabilirea viabilității întreprinderii. |
| --- | --- |

(160)

În plus, autoritățile daneze au confirmat că, în urma restructurării, TV2 nu va putea lansa posturi radio (99). Acest angajament este relevant prin faptul că urmează să fie organizată o procedură de licitație pentru licența de operare a noului post de radio FM 4. Inițial, autoritățile daneze și-au manifestat interesul pentru o posibilă participare a TV2 la această licitație, dar au confirmat ulterior că TV2 nu va depune oferte în contextul în care Comisia își continuă investigația privind planul de restructurare, în pofida faptului că fuseseră elaborate deja planuri în acest sens. Cu alte cuvinte, contrar celor afirmate de concurenți, angajamentul de a nu deschide posturi noi s-a dovedit autentic și reprezintă un sacrificiu pentru societate. Comisia consideră că acest angajament este important din perspectiva punctului 46 din liniilor directoare, conform căruia ajutorul nu trebuie să fie utilizat pentru finanțarea de noi investiții care nu sunt esențiale pentru restabilirea viabilității întreprinderii.

| (161) | Comisia consideră, de asemenea, că măsurile compensatorii propuse sunt proporționale cu efectele de denaturare ale măsurilor de ajutor. Trebuie amintit că toate aceste măsuri se încheie la data adoptării prezentei decizii. În această privință, Comisia precizează că niciuna intre măsurile de ajutor de restructurare notificate nu a fost și nu va fi aplicată. Conform considerentului 150 și următoarele, facilitatea de ajutor de salvare va fi, de asemenea, anulată odată cu adoptarea prezentei decizii. Aceasta înseamnă că societatea nu va primi niciun fel de ajutor de stat. Plățile efectuate în cadrul facilității de ajutor de salvare au fost totuși limitate (au fost utilizate 223 de milioane DKK dintr-un total de 1 miliard DKK disponibil). Cea mai mare parte a ajutorului a fost utilizat sub formă de ajutor de salvare (208 din cele 223 de milioane DKK au fost utilizate până la sfârșitul anului 2008, adică în perioada de salvare de șase luni), iar toate fondurile utilizate din facilitatea de credit au fost deja rambursate statului. Nici suma utilizată în mod efectiv din facilitatea de credit – 223 de milioane DKK – nu este excesivă, având în vedere cifra de afaceri din 2008 ([...] %). În acest context, Comisia nu consideră necesar să solicite noi măsuri compensatorii din partea autorităților daneze și a beneficiarului ajutorului. Din acest motiv, Comisia consideră că măsurile compensatorii noi sugerate de concurenți nu mai sunt necesare. |
| --- | --- |

(161)

Comisia consideră, de asemenea, că măsurile compensatorii propuse sunt proporționale cu efectele de denaturare ale măsurilor de ajutor. Trebuie amintit că toate aceste măsuri se încheie la data adoptării prezentei decizii. În această privință, Comisia precizează că niciuna intre măsurile de ajutor de restructurare notificate nu a fost și nu va fi aplicată. Conform considerentului 150 și următoarele, facilitatea de ajutor de salvare va fi, de asemenea, anulată odată cu adoptarea prezentei decizii. Aceasta înseamnă că societatea nu va primi niciun fel de ajutor de stat. Plățile efectuate în cadrul facilității de ajutor de salvare au fost totuși limitate (au fost utilizate 223 de milioane DKK dintr-un total de 1 miliard DKK disponibil). Cea mai mare parte a ajutorului a fost utilizat sub formă de ajutor de salvare (208 din cele 223 de milioane DKK au fost utilizate până la sfârșitul anului 2008, adică în perioada de salvare de șase luni), iar toate fondurile utilizate din facilitatea de credit au fost deja rambursate statului. Nici suma utilizată în mod efectiv din facilitatea de credit – 223 de milioane DKK – nu este excesivă, având în vedere cifra de afaceri din 2008 ([...] %). În acest context, Comisia nu consideră necesar să solicite noi măsuri compensatorii din partea autorităților daneze și a beneficiarului ajutorului. Din acest motiv, Comisia consideră că măsurile compensatorii noi sugerate de concurenți nu mai sunt necesare.

| (162) | Cu toate acestea, Comisia nu este de acord cu propunerea autorităților daneze potrivit căreia angajamentul ar trebui să înceteze după încheierea tuturor măsurilor de ajutor (100). În primul rând, autoritățile daneze sunt cele care au stabilit o perioadă de restructurare mai lungă, până la 31 decembrie 2012. În al doilea rând, liniile directoare nu prevăd că durata măsurii compensatorii trebuie să fie similară perioadei măsurilor de ajutor curente. În al treilea rând, planul de restructurare se bazează pe premisa că societatea va avea acces la finanțare externă numai după introducerea taxelor pentru utilizatori în 2012; doar atunci va fi obținută viabilitatea pe termen lung. Autoritățile daneze au susținut că măsurile de ajutor, inclusiv facilitatea de ajutor de salvare încă în vigoare, sunt necesare pentru acoperirea deficitului de lichidități până la adoptarea unui model de afaceri mai stabil pentru postul public. Astfel, facilitatea de ajutor de salvare avea rolul de a menține societatea pe linia de plutire până la aplicarea unui model nou de afaceri. În acest context, Comisia nu consideră că angajamentul privind măsura compensatorie poate înceta odată cu încetarea ajutorului sau la data prezentei decizii. Totuși, Comisia consideră că este posibil ca obligația de a nu lansa posturi noi să înceteze la o dată anterioară datei de expirare a planului de restructurare (31 decembrie 2012), mai precis, odată cu introducerea taxelor pentru utilizatorii finali (prin modificarea licenței) și atunci când TV2 va avea capacitatea de a le încasa. |
| --- | --- |

(162)

Cu toate acestea, Comisia nu este de acord cu propunerea autorităților daneze potrivit căreia angajamentul ar trebui să înceteze după încheierea tuturor măsurilor de ajutor (100). În primul rând, autoritățile daneze sunt cele care au stabilit o perioadă de restructurare mai lungă, până la 31 decembrie 2012. În al doilea rând, liniile directoare nu prevăd că durata măsurii compensatorii trebuie să fie similară perioadei măsurilor de ajutor curente. În al treilea rând, planul de restructurare se bazează pe premisa că societatea va avea acces la finanțare externă numai după introducerea taxelor pentru utilizatori în 2012; doar atunci va fi obținută viabilitatea pe termen lung. Autoritățile daneze au susținut că măsurile de ajutor, inclusiv facilitatea de ajutor de salvare încă în vigoare, sunt necesare pentru acoperirea deficitului de lichidități până la adoptarea unui model de afaceri mai stabil pentru postul public. Astfel, facilitatea de ajutor de salvare avea rolul de a menține societatea pe linia de plutire până la aplicarea unui model nou de afaceri. În acest context, Comisia nu consideră că angajamentul privind măsura compensatorie poate înceta odată cu încetarea ajutorului sau la data prezentei decizii. Totuși, Comisia consideră că este posibil ca obligația de a nu lansa posturi noi să înceteze la o dată anterioară datei de expirare a planului de restructurare (31 decembrie 2012), mai precis, odată cu introducerea taxelor pentru utilizatorii finali (prin modificarea licenței) și atunci când TV2 va avea capacitatea de a le încasa.

4.5.   Ajutorul limitat la minimum

| (163) | Punctul 43 al liniilor directoare prevede că suma și intensitatea ajutorului trebuie să fie limitate strict la valoarea minimă a costurilor de restructurare necesare pentru a permite efectuarea restructurării. Rațiunea din spatele acestei prevederi este că, la sfârșitul restructurării, societatea nu trebuie să dispună de lichidități în exces care să poată fi utilizate pentru finanțarea unui comportament agresiv pe piață. Beneficiarii trebuie să contribuie la planul de restructurare în mod semnificativ, din resurse proprii, obținute inclusiv prin vânzarea activelor neimportante pentru supraviețuirea societății. O astfel de contribuție trebuie să fie reală și nu poate include veniturile viitoare anticipate, cum ar fi fluxul de lichidități. Contribuția trebuie să fie cât mai ridicată, cel puțin 50 % în cazul societăților mari. Comisia consideră că TV2 este o societate mare în sensul liniilor directoare. |
| --- | --- |

(163)

Punctul 43 al liniilor directoare prevede că suma și intensitatea ajutorului trebuie să fie limitate strict la valoarea minimă a costurilor de restructurare necesare pentru a permite efectuarea restructurării. Rațiunea din spatele acestei prevederi este că, la sfârșitul restructurării, societatea nu trebuie să dispună de lichidități în exces care să poată fi utilizate pentru finanțarea unui comportament agresiv pe piață. Beneficiarii trebuie să contribuie la planul de restructurare în mod semnificativ, din resurse proprii, obținute inclusiv prin vânzarea activelor neimportante pentru supraviețuirea societății. O astfel de contribuție trebuie să fie reală și nu poate include veniturile viitoare anticipate, cum ar fi fluxul de lichidități. Contribuția trebuie să fie cât mai ridicată, cel puțin 50 % în cazul societăților mari. Comisia consideră că TV2 este o societate mare în sensul liniilor directoare.

| (164) | Comisia nu împărtășește punctul de vedere al guvernului danez potrivit căruia toate costurile, în special măsurile de reducere a costurilor, sunt calificate automat ca măsuri de restructurare. O societate poate suporta cheltuieli în încercarea de reducere a costurilor. Reducerile de costuri menționate de autoritățile daneze în prezentul caz nu reprezintă, în sine, costuri de restructurare. Autoritățile daneze au prezentat o listă de costuri de restructurare „clasice”, în valoare de [...] milioane DKK și care acoperă costurile de tranzacționare aferente vânzării rețelei de radiodifuziune ([...] milioane DKK), costurile transferului către noul model de afaceri ([...]-[...] milioane DKK) și costurile de reziliere a contractelor angajaților, comisioane juridice și de consultanță ([...] milioane DKK). Comisia acceptă că aceste costuri reprezintă costuri de restructurare. |
| --- | --- |

(164)

Comisia nu împărtășește punctul de vedere al guvernului danez potrivit căruia toate costurile, în special măsurile de reducere a costurilor, sunt calificate automat ca măsuri de restructurare. O societate poate suporta cheltuieli în încercarea de reducere a costurilor. Reducerile de costuri menționate de autoritățile daneze în prezentul caz nu reprezintă, în sine, costuri de restructurare. Autoritățile daneze au prezentat o listă de costuri de restructurare „clasice”, în valoare de [...] milioane DKK și care acoperă costurile de tranzacționare aferente vânzării rețelei de radiodifuziune ([...] milioane DKK), costurile transferului către noul model de afaceri ([...]-[...] milioane DKK) și costurile de reziliere a contractelor angajaților, comisioane juridice și de consultanță ([...] milioane DKK). Comisia acceptă că aceste costuri reprezintă costuri de restructurare.

| (165) | Conform practicii decizionale a Comisiei, costurile de restructurare includ toate costurile extraordinare suportate pentru restabilirea viabilității societății, dar nu și costurile operaționale normale efectuate în perioada de restructurare. Cu toate acestea, prezentul caz se referă la nevoia de lichidități a unei societăți pentru o perioadă de tranziție, până la adoptarea unui model nou și sustenabil de afaceri. Astfel cum s-a arătat mai sus, nevoile de finanțare ale TV2 erau reale, aceasta neavând acces la finanțare externă. În acest caz special, care presupune strict o restructurare financiară până la adoptarea de către societate a unui model de afaceri mai stabil, Comisia poate accepta faptul că și această nevoie de finanțare constituie un cost de restructurare. Rezerva temporară necesară pentru acoperirea deficitului financiar a fost reprezentată de facilitatea de credit prevăzută în decizia privind ajutorul de salvare (1 miliard DKK). Totuși, această facilitate avea doar un caracter tranzitoriu și putea fi accesată numai atunci când TV2 înregistra o necesitate de finanțare certificată de un auditor extern. În cele din urmă, TV2 a utilizat doar o mică parte din facilitatea de credit [...] %). În plus, cea mai mare parte a creditului utilizat ([...] milioane DKK) a fost angajată în perioada vizată de decizia Comisiei privind ajutorul de salvare, adică în perioada de salvare de șase luni anterioară prezentării planului de restructurare. |
| --- | --- |

(165)

Conform practicii decizionale a Comisiei, costurile de restructurare includ toate costurile extraordinare suportate pentru restabilirea viabilității societății, dar nu și costurile operaționale normale efectuate în perioada de restructurare. Cu toate acestea, prezentul caz se referă la nevoia de lichidități a unei societăți pentru o perioadă de tranziție, până la adoptarea unui model nou și sustenabil de afaceri. Astfel cum s-a arătat mai sus, nevoile de finanțare ale TV2 erau reale, aceasta neavând acces la finanțare externă. În acest caz special, care presupune strict o restructurare financiară până la adoptarea de către societate a unui model de afaceri mai stabil, Comisia poate accepta faptul că și această nevoie de finanțare constituie un cost de restructurare. Rezerva temporară necesară pentru acoperirea deficitului financiar a fost reprezentată de facilitatea de credit prevăzută în decizia privind ajutorul de salvare (1 miliard DKK). Totuși, această facilitate avea doar un caracter tranzitoriu și putea fi accesată numai atunci când TV2 înregistra o necesitate de finanțare certificată de un auditor extern. În cele din urmă, TV2 a utilizat doar o mică parte din facilitatea de credit [...] %). În plus, cea mai mare parte a creditului utilizat ([...] milioane DKK) a fost angajată în perioada vizată de decizia Comisiei privind ajutorul de salvare, adică în perioada de salvare de șase luni anterioară prezentării planului de restructurare.

| (166) | TV2 a contribuit la costurile de restructurare de mai sus prin vânzarea de active, precum vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru suma de 640 de milioane DKK, dar și prin finanțare externă (ipotecarea sediului din Odense pentru suma de 80 de milioane DKK). Contribuția în valoare de 720 de milioane DKK depășește pragul de 50 % pentru întreprinderi mari. Astfel cum s-a arătat mai sus, TV2 a utilizat veniturile din vânzarea rețelei pentru reducerea datoriei. Fondurile astfel cheltuite nu pot fi utilizate în alte scopuri. În plus, astfel cum se observă din cele mai sus, toate măsurile de ajutor vor înceta la data prezentei decizii, fără a mai fi introduse altele dintre măsurile de ajutor notificate în planul de restructurare (a se vedea considerentul 150 din prezenta decizie) Astfel, este evitat riscul, în sensul punctului 45 din liniile directoare, al unui ajutor care să depășească necesarul pentru echilibrarea societății. |
| --- | --- |

(166)

TV2 a contribuit la costurile de restructurare de mai sus prin vânzarea de active, precum vânzarea rețelei de radiodifuziune pentru suma de 640 de milioane DKK, dar și prin finanțare externă (ipotecarea sediului din Odense pentru suma de 80 de milioane DKK). Contribuția în valoare de 720 de milioane DKK depășește pragul de 50 % pentru întreprinderi mari. Astfel cum s-a arătat mai sus, TV2 a utilizat veniturile din vânzarea rețelei pentru reducerea datoriei. Fondurile astfel cheltuite nu pot fi utilizate în alte scopuri. În plus, astfel cum se observă din cele mai sus, toate măsurile de ajutor vor înceta la data prezentei decizii, fără a mai fi introduse altele dintre măsurile de ajutor notificate în planul de restructurare (a se vedea considerentul 150 din prezenta decizie) Astfel, este evitat riscul, în sensul punctului 45 din liniile directoare, al unui ajutor care să depășească necesarul pentru echilibrarea societății.

4.6.   Condiții suplimentare

| (167) | Conform punctului 46 din liniile directoare, Comisia poate solicita măsuri suplimentare din partea statului membru, pentru a se asigura că ajutorul nu denaturează concurența într-o formă care să aducă atingere interesului comun. |
| --- | --- |

(167)

Conform punctului 46 din liniile directoare, Comisia poate solicita măsuri suplimentare din partea statului membru, pentru a se asigura că ajutorul nu denaturează concurența într-o formă care să aducă atingere interesului comun.

| (168) | Comisia ia notă de argumentele prezentate de autoritățile daneze pe durata investigației oficiale și de intenția exprimată de beneficiarul ajutorului în documentele însoțitoare, potrivit căreia planul de restructurare ar trebui să permită TV2 să utilizeze practici de afaceri similare cu cele ale concurenților săi și să perceapă taxe de abonament. Autoritățile daneze și TV2 mai afirmă că rezerva actuală ridicată de capital a TV2, cu rate de solvabilitate (și ale datoriei nete purtătoare de dobânzi) semnificativ mai ridicate (reduse) decât cele ale concurenților săi, este necesară doar ca urmare a incertitudinilor legate de cauzele pe rol privind ajutorul de stat și de modelul de afaceri. Atât TV2, cât și autoritățile daneze își exprimă disponibilitatea generală de a readuce structura de capital la un nivel similar celui al societăților similare, după încheierea investigațiilor privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(168)

Comisia ia notă de argumentele prezentate de autoritățile daneze pe durata investigației oficiale și de intenția exprimată de beneficiarul ajutorului în documentele însoțitoare, potrivit căreia planul de restructurare ar trebui să permită TV2 să utilizeze practici de afaceri similare cu cele ale concurenților săi și să perceapă taxe de abonament. Autoritățile daneze și TV2 mai afirmă că rezerva actuală ridicată de capital a TV2, cu rate de solvabilitate (și ale datoriei nete purtătoare de dobânzi) semnificativ mai ridicate (reduse) decât cele ale concurenților săi, este necesară doar ca urmare a incertitudinilor legate de cauzele pe rol privind ajutorul de stat și de modelul de afaceri. Atât TV2, cât și autoritățile daneze își exprimă disponibilitatea generală de a readuce structura de capital la un nivel similar celui al societăților similare, după încheierea investigațiilor privind ajutorul de stat.

| (169) | În ceea ce o privește, Comisia nu consideră că TV2 trebuie să aibă o structură a capitalului diferită de cea a societăților similare după ce se soluționează problemele privind modul de afaceri și cauzele pendinte. Structurile de capital bazate pe rate ridicate (în mod artificial) ale capitalului propriu sunt avantajoase pentru societate deoarece vor atrage finanțare la dobânzi relativ reduse. La fel de important, TV2 ar trebui să își readucă structura capitalului la un nivel care să nu denatureze concurența. Comisia dorește ca TV2 să revină la o structură normală de capital prin plata de dividende către stat, mai degrabă decât prin extinderea agresivă a bilanțului cu ajutorul finanțării datoriilor. |
| --- | --- |

(169)

În ceea ce o privește, Comisia nu consideră că TV2 trebuie să aibă o structură a capitalului diferită de cea a societăților similare după ce se soluționează problemele privind modul de afaceri și cauzele pendinte. Structurile de capital bazate pe rate ridicate (în mod artificial) ale capitalului propriu sunt avantajoase pentru societate deoarece vor atrage finanțare la dobânzi relativ reduse. La fel de important, TV2 ar trebui să își readucă structura capitalului la un nivel care să nu denatureze concurența. Comisia dorește ca TV2 să revină la o structură normală de capital prin plata de dividende către stat, mai degrabă decât prin extinderea agresivă a bilanțului cu ajutorul finanțării datoriilor.

4.7.   Monitorizare și raportul anual

| (170) | Autoritățile daneze s-au angajat să prezinte rapoarte Comisiei în termen de maximum șase luni de la aprobarea ajutorului, în conformitate cu punctele 49 și 50 din liniile directoare. |
| --- | --- |

(170)

Autoritățile daneze s-au angajat să prezinte rapoarte Comisiei în termen de maximum șase luni de la aprobarea ajutorului, în conformitate cu punctele 49 și 50 din liniile directoare.

4.8.   Aspecte antitrust

| (171) | Comisia observă că unul dintre concurenții TV2 a depus o plângere antitrust în ceea ce privește planul de introducere a taxelor pentru utilizatori. Comisia recunoaște că acele aspecte ale unui ajutor care contravin unor dispoziții specifice ale tratatului, altele decât cele referitoare la ajutorul de stat, pot fi atât de strâns legate de obiectul ajutorului încât să fie imposibilă evaluarea lor separată (101). Tribunalul a subliniat că obligația de a se asigura aplicarea normelor privind ajutorul de stat în mod consecvent cu celelalte dispoziții ale tratatului este cu atât mai necesară atunci când respectivele dispoziții urmăresc evitarea denaturării concurenței. Cu toate acestea, jurisprudența tribunalului recunoaște că ajutorul de stat și procedurile antitrust sunt proceduri independente, reglementate de norme specifice. Tribunalul a afirmat că „la adoptarea unei decizii privind compatibilitatea unui ajutor de stat cu piața comună, Comisia nu este obligată să aștepte rezultatul unei proceduri paralele inițiate în temeiul Regulamentului nr. [1], dacă a ajuns la concluzia, fondată pe analiza economică a situației și fără existența unor erori vădite a evaluării faptelor, că beneficiarul ajutorului nu se află în situația de încălcare a articolelor [101 și 102 din tratat]” (102). Astfel, Comisia nu trebuie să aștepte închiderea oficială a cazului antitrust pentru a adopta o decizie în cazul privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(171)

Comisia observă că unul dintre concurenții TV2 a depus o plângere antitrust în ceea ce privește planul de introducere a taxelor pentru utilizatori. Comisia recunoaște că acele aspecte ale unui ajutor care contravin unor dispoziții specifice ale tratatului, altele decât cele referitoare la ajutorul de stat, pot fi atât de strâns legate de obiectul ajutorului încât să fie imposibilă evaluarea lor separată (101). Tribunalul a subliniat că obligația de a se asigura aplicarea normelor privind ajutorul de stat în mod consecvent cu celelalte dispoziții ale tratatului este cu atât mai necesară atunci când respectivele dispoziții urmăresc evitarea denaturării concurenței. Cu toate acestea, jurisprudența tribunalului recunoaște că ajutorul de stat și procedurile antitrust sunt proceduri independente, reglementate de norme specifice. Tribunalul a afirmat că „la adoptarea unei decizii privind compatibilitatea unui ajutor de stat cu piața comună, Comisia nu este obligată să aștepte rezultatul unei proceduri paralele inițiate în temeiul Regulamentului nr. [1], dacă a ajuns la concluzia, fondată pe analiza economică a situației și fără existența unor erori vădite a evaluării faptelor, că beneficiarul ajutorului nu se află în situația de încălcare a articolelor [101 și 102 din tratat]” (102). Astfel, Comisia nu trebuie să aștepte închiderea oficială a cazului antitrust pentru a adopta o decizie în cazul privind ajutorul de stat.

| (172) | Comisia dorește să precizeze că, în cazul de față, cauza plângerii antitrust nu este reprezentată de ajutorul în sine (facilitatea de ajutor de salvare), ci de un alt element al planului de restructurare (taxele pentru utilizatorii finali). Taxele pentru utilizatorii finali vor fi introduse la începutul anului 2012, după anularea facilității de ajutor, prin modificarea termenilor licenței TV2. Trebuie să se țină seama de faptul că cea mai mare parte ajutorului utilizat în mod efectiv a fost angajată pe durata perioadei de salvare și a fost autorizată prin decizia Comisiei privind ajutorul de salvare din 4 august 2008, precum și de faptul că întregul ajutor va fi anulat odată cu intrarea în vigoare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(172)

Comisia dorește să precizeze că, în cazul de față, cauza plângerii antitrust nu este reprezentată de ajutorul în sine (facilitatea de ajutor de salvare), ci de un alt element al planului de restructurare (taxele pentru utilizatorii finali). Taxele pentru utilizatorii finali vor fi introduse la începutul anului 2012, după anularea facilității de ajutor, prin modificarea termenilor licenței TV2. Trebuie să se țină seama de faptul că cea mai mare parte ajutorului utilizat în mod efectiv a fost angajată pe durata perioadei de salvare și a fost autorizată prin decizia Comisiei privind ajutorul de salvare din 4 august 2008, precum și de faptul că întregul ajutor va fi anulat odată cu intrarea în vigoare a prezentei decizii.

| (173) | Dacă plângerea antitrust sau observațiile părților terțe din cadrul prezentei proceduri sunt înțelese ca reprezentând o plângere împotriva transformării TV2 în televiziune cu plată, este suficient să se afirme că simpla introducere a taxelor de utilizare a postului principal nu poate constitui o încălcare a legislației antitrust. Transformarea postului principal al TV2 în post de televiziune cu plată va însemna intrarea respectivului post pe piața televiziunii cu plată. Această intrare va afecta cel mai probabil doar concurenții activi pe piața respectivă, putând conduce la ieșirea de pe piață a anumitor jucători (pachetele de posturi de televiziune cu plată respective) sau ar putea să îi oblige pe aceștia să își reducă prețurile. Totuși, aceste efecte reprezintă efecte normale ale intrării pe piață a unui concurent viabil. Prin urmare, simpla introducere a unor taxe pentru utilizatori și creșterea implicită a concurenței nu contravine articolelor 102 și 106 din TFUE. |
| --- | --- |

(173)

Dacă plângerea antitrust sau observațiile părților terțe din cadrul prezentei proceduri sunt înțelese ca reprezentând o plângere împotriva transformării TV2 în televiziune cu plată, este suficient să se afirme că simpla introducere a taxelor de utilizare a postului principal nu poate constitui o încălcare a legislației antitrust. Transformarea postului principal al TV2 în post de televiziune cu plată va însemna intrarea respectivului post pe piața televiziunii cu plată. Această intrare va afecta cel mai probabil doar concurenții activi pe piața respectivă, putând conduce la ieșirea de pe piață a anumitor jucători (pachetele de posturi de televiziune cu plată respective) sau ar putea să îi oblige pe aceștia să își reducă prețurile. Totuși, aceste efecte reprezintă efecte normale ale intrării pe piață a unui concurent viabil. Prin urmare, simpla introducere a unor taxe pentru utilizatori și creșterea implicită a concurenței nu contravine articolelor 102 și 106 din TFUE.

| (174) | Reclamantul și alți câțiva concurenți care au transmis observațiile părților terțe susțin că introducerea planificată a cardului „Exclusiv TV2” va avea efecte anticoncurențiale și, în plus, va favoriza distribuitorul Boxer. Pe scurt, modelul Exclusiv TV2 presupunea că utilizatorii urmau să recepționeze TV2 gratuit în cazul în care aceștia nu cumpărau și alte servicii de televiziune cu plată. Conform reclamantului, cardul Exclusiv TV2 va avea, astfel, un efect disuasiv asupra utilizatorilor care intenționează să cumpere servicii de televiziune plătită, în detrimentul concurenților TV2. Deoarece autoritățile daneze au renunțat la planul de introducere a cardului Exclusiv TV2, argumentele privind eventuala încălcare de către acesta a normelor antitrust sunt lipsite de relevanță și, prin urmare, nu au niciun efect în ceea ce privește legalitatea planului de restructurare. |
| --- | --- |

(174)

Reclamantul și alți câțiva concurenți care au transmis observațiile părților terțe susțin că introducerea planificată a cardului „Exclusiv TV2” va avea efecte anticoncurențiale și, în plus, va favoriza distribuitorul Boxer. Pe scurt, modelul Exclusiv TV2 presupunea că utilizatorii urmau să recepționeze TV2 gratuit în cazul în care aceștia nu cumpărau și alte servicii de televiziune cu plată. Conform reclamantului, cardul Exclusiv TV2 va avea, astfel, un efect disuasiv asupra utilizatorilor care intenționează să cumpere servicii de televiziune plătită, în detrimentul concurenților TV2. Deoarece autoritățile daneze au renunțat la planul de introducere a cardului Exclusiv TV2, argumentele privind eventuala încălcare de către acesta a normelor antitrust sunt lipsite de relevanță și, prin urmare, nu au niciun efect în ceea ce privește legalitatea planului de restructurare.

| (175) | Cât despre preocuparea unor concurenți privind eventuala utilizare a ajutorului pentru finanțarea unui comportament agresiv pe piață, Comisia precizează că nu există indicii conform cărora ajutorul de stat presupune o încălcare a celorlalte dispoziții ale TFUE sau determină TV2 să adopte în mod automat un comportament anticoncurențial. |
| --- | --- |

(175)

Cât despre preocuparea unor concurenți privind eventuala utilizare a ajutorului pentru finanțarea unui comportament agresiv pe piață, Comisia precizează că nu există indicii conform cărora ajutorul de stat presupune o încălcare a celorlalte dispoziții ale TFUE sau determină TV2 să adopte în mod automat un comportament anticoncurențial.

| (176) | Comisia constată că planul de restructurare notificat este conform cu piața comună în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare ale Comisiei privind ajutorul de salvare și restructurare, cu următoarele condiții. |
| --- | --- |

(176)

Comisia constată că planul de restructurare notificat este conform cu piața comună în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în coroborare cu liniile directoare ale Comisiei privind ajutorul de salvare și restructurare, cu următoarele condiții.

| (177) | Deoarece societatea se află într-o situație financiară mai bună după vânzarea rețelei de radiodifuziune, Comisia constată că nu este necesară punerea în aplicare a niciuneia dintre măsurile prevăzute în planul de restructurare (împrumut și facilitate de credit), iar facilitatea de credit în vigoare (astfel cum a fost autorizată prin Decizia Comisiei N 287/09 din 4 august 2008) ar trebui să înceteze cu efect imediat la data prezentei decizii. Comisia observă că garanția notificată inițial pentru vânzarea rețelei de radiodifuziune nu mai este relevantă, vânzarea rețelei fiind efectuată în absența garanției. |
| --- | --- |

(177)

Deoarece societatea se află într-o situație financiară mai bună după vânzarea rețelei de radiodifuziune, Comisia constată că nu este necesară punerea în aplicare a niciuneia dintre măsurile prevăzute în planul de restructurare (împrumut și facilitate de credit), iar facilitatea de credit în vigoare (astfel cum a fost autorizată prin Decizia Comisiei N 287/09 din 4 august 2008) ar trebui să înceteze cu efect imediat la data prezentei decizii. Comisia observă că garanția notificată inițial pentru vânzarea rețelei de radiodifuziune nu mai este relevantă, vânzarea rețelei fiind efectuată în absența garanției.

| (178) | Comisia ia notă, de asemenea, de angajamentul autorităților daneze conform căruia măsura compensatorie a interzicerii lansării de posturi de radiodifuziune noi se referă atât la posturile de televiziune, cât și la cele radio. Această măsură ar trebui să rămână în vigoare până la 31 decembrie 2012 sau, dacă beneficiarul ajutorului poate percepe taxe pentru utilizatorii finali înainte de această dată, până la introducerea acestora. Introducerea taxelor finale pentru utilizatori este considerată a fi momentul în care TV2 primește dreptul legal de a solicita o astfel de remunerație. |
| --- | --- |

(178)

Comisia ia notă, de asemenea, de angajamentul autorităților daneze conform căruia măsura compensatorie a interzicerii lansării de posturi de radiodifuziune noi se referă atât la posturile de televiziune, cât și la cele radio. Această măsură ar trebui să rămână în vigoare până la 31 decembrie 2012 sau, dacă beneficiarul ajutorului poate percepe taxe pentru utilizatorii finali înainte de această dată, până la introducerea acestora. Introducerea taxelor finale pentru utilizatori este considerată a fi momentul în care TV2 primește dreptul legal de a solicita o astfel de remunerație.

| (179) | Comisia ia notă de angajamentul autorităților daneze de a contracta un expert financiar independent, care să compare structura capitalului a TV2 cu cea a altor întreprinderi din domeniul mass-media, și să o modifice în cazul în care este în mod semnificativ diferită de media corespunzătoare grupului de societăți similare relevante. Atunci când nu există motive întemeiate de modificare a capitalului, guvernul danez poate notifica Comisiei un amendament la planul de restructurare, |
| --- | --- |

(179)

Comisia ia notă de angajamentul autorităților daneze de a contracta un expert financiar independent, care să compare structura capitalului a TV2 cu cea a altor întreprinderi din domeniul mass-media, și să o modifice în cazul în care este în mod semnificativ diferită de media corespunzătoare grupului de societăți similare relevante. Atunci când nu există motive întemeiate de modificare a capitalului, guvernul danez poate notifica Comisiei un amendament la planul de restructurare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sub rezerva conformității depline cu planul de restructurare notificat la 4 februarie 2009 și condițiile stabilite la articolele 2, 3 și 4, facilitatea acordată TV2 de către autoritățile daneze și autorizată ca ajutor de salvare prin decizia Comisiei din 4 august 2008 este compatibilă cu piața internă.

Articolul 2

La data prezentei decizii, facilitatea de ajutor de salvare acordată TV2 de către autoritățile daneze și autorizată prin decizia Comisiei din 4 august 2008 se anulează. Niciuna dintre celelalte măsuri de ajutor notificate Comisiei de către autoritățile daneze la 4 februarie 2009 nu poate fi pusă în aplicare.

Articolul 3

Măsurile compensatorii propuse de autoritățile daneze care interzic TV2 să deschidă noi posturi de televiziune sau radio rămân în vigoare până la data notificată de încheiere a perioadei de restructurare, 31 decembrie 2012. Cu toate acestea, în cazul în care TV2 primește permisiunea de a colecta taxe de abonament (taxe pentru utilizatorii finali) înainte de această dată, interdicția de a deschide posturi noi de radio și televiziune încetează la data respectivă.

Articolul 4

Guvernul danez va contracta un expert financiar independent care să efectueze, la sfârșitul lui 2012 sau începutul lui 2013, o analiză a structurii capitalului TV2, pe care să o compare cu structura capitalului altor societăți mass-media relevante. În cazul în care structura capitalului este în mod semnificativ diferită de media corespunzătoare grupului de societăți similare relevante, guvernul danez va modifica structura capitalului în cadrul Adunării generale a acționarilor din aprilie 2013, în vederea remedierii acestei abateri.

Articolul 5

Danemarca informează Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru a se conforma cu aceasta.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt în esență identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz.

1

(2)  JO C 207, 2.9.2009, p. 2.

2

(3)  JO C 9, 14.1.2009, p. 2.

3

(4)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 2.

5

(6)  Cauza T-114/09, Viasat Broadcasting UK Ltd/Comisia Comunităților Europene.

6

(7)  Această cerere se referă în principal la statutul de firmă aflată în dificultate al TV2 și, într-o măsură mult mai redusă, la utilizarea de către aceasta a ajutorului în scopuri anticoncurențiale.

7

(8)  Ordinul președintelui Camerei a cincea a Tribunalului în cauza T-114/09 din 17 mai 2010.

8

(9)  Decizia 2005/217/CE a Comisiei din 19 mai 2004 privind măsurile puse în aplicare de Danemarca în favoarea TV2 Danmark.

9

(10)  Cauza T-309/04, TV2 Danmark/Comisia, Rep., 2008, p. II-2935, punctul 101 și următoarele.

10

(11)  În cele ce urmează, omisiunile care intră sub incidența obligației de confidențialitate sunt indicate prin [...].

11

(12)  Scrisoarea TV2 din 2 octombrie 2009.

12

(13)  Autorizația din 17 decembrie 2009, prezentată în anexa 1 la scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009.

13

(14)  Legea nr. 477 din 6 mai 2010

14

(15)  Conform Acordului privind mass-media pentru 2007-2010, veniturile anuale din taxa de radiodifuziune se ridicau la 428,4 milioane DKK în 2010.

15

(16)  Scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010, p. 13 și următoarele și anexa 8.

16

(17)  A se vedea anexa 5 la notificarea autorităților daneze, p. 2, și scrisoarea autorităților daneze din 3 februarie 2011, p. 7. SMATV înseamnă Satellite Master Antenna Television (antenă principală parabolică de televiziune), un sistem care utilizează semnale multiple satelit și de emisie pentru a crea un semnal unic integrat prin cablu, distribuit prin rețeaua de cablu TV.

17

(18)  Notă informativă privind proiectul MUX, aprilie 2010, prezentată de Danemarca, p. 32.

18

(19)  De asemenea, în segmentul televiziunii prin cablu, distribuitorii nu plătesc un abonamente TV pentru TV2, a se vedea anexa 5 la notificarea autorităților daneze, p. 3. Conform acestui document, distribuitorii percep de la deținătorii drepturilor de autor doar costurile de distribuție, plus taxe.

19

(20)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, p. 10-11.

20

(21)  Scrisoarea Viasat din 2 octombrie 2009, punctul 114.

21

(22)  Ordinul nr. 740 din 21 august 2001 privind contabilizarea separată a activităților de serviciu public și a tuturor celorlalte activități ale Danmark Radio și TV2, adoptat pentru punerea în aplicare a Directivei 2000/52/CE a Comisiei (JO L 193, 29.7.2000, p. 75).

22

(23)  Decizia 2005/217/CE a Comisiei (JO L 85, 23.3.2006, p. 1) și cazul N 313/04 (JO C 172, 12.7.2005, p. 3).

23

(24)  Cauza T-309/04 din 22 octombrie 2008, punctul 101 și următoarele.

24

(25)  Cauza T-12/05, ordinul Tribunalului de Primă Instanță din 24 septembrie 2009.

25

(26)  Decizia privind ajutorul de salvare, punctele 7,8, 10 și 39.

26

(27)  A se vedea punctele 10-15 din decizia Comisiei din 2 iulie 2009, întemeiate pe anexa 3 la notificarea inițială.

27

(28)  Anexa 2 la scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010 privind o analiză actualizată realizată de PWC din 21 ianuarie 2010. Datele estimate în acea perioadă pentru 2009 sunt actualizate aici pe baza datelor reale furnizate de TV2 în anexa la scrisoarea autorităților daneze din 9 iulie 2010.

28

(29)  A se vedea decizia Comisiei din 2 iulie 2009, punctul 11, care prezintă date privind contribuția diverselor activități ale TV2 și pierderile postului public în perioada dintre 2008 (milioane [...] DKK) și 2013 (milioane[...] DKK).

29

(30)  Anexa 1 la scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010 și scrisoarea TV2 cu titlul „Poziția financiară și lichiditatea TV2”, p. 1.

30

(31)  Observațiile TV2 la scrisoarea Comisiei Europene din 25 august 2009.

31

(32)  Observațiile TV2 la scrisoarea Comisiei Europene din 25 august 2009.

32

(33)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, anexa 2 – raportul PWC actualizat.

33

(34)  Scrisoarea Viasat din 26 mai 2010, p. 2, privind nota 2 la DRRB. Valoarea pieței de publicitate era de 1 903 milioane DKK în 2009, comparativ cu 2 341 de milioane DKK în 2008. A se vedea, de asemenea, raportul PWC actualizat, scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, anexa 2.

34

(35)  Observațiile TV2 la scrisoarea Comisiei Europene din 25 august 2009 (p. 20) și anexa 1 la scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010 și scrisoarea TV2 cu titlul „Poziția financiară și lichiditatea TV2”, punctul 5.

35

(36)  Acest fapt a fost confirmat de [...] prin scrisoarea din 24 aprilie 2009.

36

(37)  Scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010, anexa 1 „Poziția financiară și lichiditatea TV2”, punctul 4.

37

(38)  Scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010, anexa 1 la scrisoarea TV2 „Poziția financiară și lichiditatea TV2”, punctul 4.

38

(39)  Acțiunile deținute de TV2 în cadrul Digi-TV nu vor fi vândute, ci doar participațiile directe și acțiunile deținute în cadrul Fordelingsnet și 4M. A se vedea nota informativă a autorităților daneze intitulată „Proiectul MUX”.

39

(40)  Aceste reduceri includ anularea unei investiții într-un post nou în 2009/2010. A se vedea scrisoarea autorităților daneze din 20 mai 2009.

40

(41)  Denumite în continuare „abonament” sau, uneori, pe scurt, „taxă pentru utilizator”.

41

(42)  Scrisoarea autorităților daneze din 11 martie 2011. Anexa conținând noul acord în domeniul mass-media. Autoritățile daneze arată că TV2 are în vedere un abonament mai mic decât suma de 25 DKK propusă inițial. TV2 indică un abonament lunar cuprins între 10-12 DKK.

42

(43)  Scrisoarea autorităților daneze din 17 martie 2011, p. 3. Pe baza unui abonament lunar estimat la 12 DKK.

43

(44)  Notificare a autorităților daneze din 4 februarie 2009, p. 6.

44

(45)  Decizia Comisiei din 2 iulie 2009, punctul 20.

45

(46)  Scrisoarea autorităților daneze din 3 februarie 2011, p. 2.

46

(47)  Danemarca constată, astfel, că toate costurile enumerate în scrisoarea Comisiei din 14 ianuarie 2010 sunt costuri corespunzătoare restructurării, reprezentând [...] milioane DKK, plus costurile suplimentare ale ipotecării. Tabelul din această scrisoare a Comisiei conținea anumite poziții corectate ale unei scrisori anterioare a autorităților daneze, menționată în decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare din 2 iulie 2009.

47

(48)  Scrisoarea autorităților daneze din 3 februarie 2011, p. 6 și anexa 1, modificată parțial în ceea ce privește costul introducerii sistemului de taxare a utilizatorilor finali, prin scrisoarea din 17 martie 2011.

48

(49)  Notificare a autorităților daneze din 4 februarie 2009, p. 8.

49

(50)  Scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010, anexa 1 „Poziția financiară și lichiditatea TV2”, sfârșitul punctului 3.

50

(51)  Scrisoare a autorităților daneze din 15 octombrie 2010, modificată ulterior prin datele transmise la 17 și 18 martie 2011. Previziunea pentru 2011 ia în considerare renunțarea la cardul Exclusiv TV2, care a avut ca urmare o rată de penetrare mai redusă la nivelul locuințelor. Cifrele reflectă, de asemenea, taxele de utilizare de 10-12 DKK, mai mici decât valoarea preconizată inițial și veniturile din publicitate care au depășit estimările. Cifrele includ veniturile din abonamente pentru canalul principal începând din 2012, precum și costurile tranziției către televiziunea cu plată din 2011.

51

(52)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010, punctul 2 și următoarele.

52

(53)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010, anexa 1 „Planul de restructurare al TV2”, sfârșitul punctului 2.

53

(54)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 iulie 2010, anexa „TV2 – Chestiuni financiare”.

54

(55)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010, anexa 1 „Planul de restructurare al TV2” și completarea prin trimisă prin mesaj electronic de către autoritățile daneze din 6 aprilie 2011.

55

(56)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010. Se remarcă faptul că nu au fost acordate garanții.

56

(57)  Scrisoarea autorităților daneze din 3 februarie 2011.

57

(58)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010, p. 2.

58

(59)  Autoritățile daneze au arătat în cursul reuniunii cu Comisia din septembrie 2010 și au reiterat în scrisoarea din 15 octombrie că TV2 nu avea niciun fel de drepturi juridice în temeiul garanției, aceasta fiind doar o propunere supusă aprobării Comisiei, care nu implică resurse de stat deoarece nu avea caracter obligatoriu pentru guvernul danez.

59

(60)  Scrisorile autorităților daneze din 28 ianuarie 2011 și 15 octombrie 2010. Scrisoarea din 15 octombrie face referire exclusiv la decizia din 19 mai 2004.

60

(61)  Planul de restructurare a TV2, anexa I la scrisoarea din 15 octombrie 2010. TV2 declară că primele două măsuri de ajutor anticipate în planul de restructurare nu mai sunt valabile ca urmare a vânzării rețelei de radiodifuziune. În ceea ce privește facilitatea de creditare, TV2 consideră că dispune de finanțare suficientă până în 2012, când urmează a fi introduse abonamentele pentru canalul principal. Referitor la facilitatea de creditare în valoare de [...] milioane DKK, TV2 confirmă, în același timp, că s-a aplicat niciuna dintre măsurile de ajutor din planul de restructurare. Prin urmare, este posibil ca TV2 să se refere la facilitatea inițială de ajutor de salvare.

61

(62)  Pentru o descriere mai detaliată, a se vedea N 287/08, punctul 13 și următoarele, în special punctul 17.

62

(63)  Mesaj electronic transmis de autoritățile daneze la 24 februarie 2011.

63

(64)  Documentația de licitație este disponibilă la: http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. A se vedea, de asemenea, decizia Comisiei din 24 martie 2011 în SA 32019, postul danez de radio FM4.

64

(65)  Mesajul electronic al autorităților daneze din 24 februarie 2011.

65

(66)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 iulie 2010, anexa „TV2 – Chestiuni financiare”.

66

(67)  A se vedea nota de subsol 4.

67

(68)  Liniile directoare, punctele 34-36.

68

(69)  Liniile directoare, punctele 38-40.

69

(70)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, p. 10, privind notificarea din 4 februarie 2009 și argumentele pentru notificarea ajutorului de salvare.

70

(71)  Anexa II la scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009.

71

(72)  Scrisoarea autorităților daneze din 29 ianuarie 2010.

72

(73)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, p. 14.

73

(74)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010.

74

(75)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, p. 16.

75

(76)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 septembrie 2009, p. 10 și 11.

76

(77)  A se vedea considerentul 38 de mai sus.

77

(78)  La pagina 13 a scrisorii sale din 2 octombrie 2009, SBS afirmă că o scădere a veniturilor din publicitate cu 10 % pe an este puțin probabilă. Totuși, după cum se va constata ulterior, această afirmație pare a se baza pe o interpretare eronată a raportului PWC, care nu menționează o scădere cu 10 % pe an.

78

(79)  Scrisoarea Viasat din 26 mai 2010, p. 4.

79

(80)  Scrisorile autorităților daneze din 15 octombrie 2010 și 28 ianuarie 2011.

80

(81)  Acesta a fost evaluat în Decizia N 287/08 a Comisiei din 4 august 2008.

81

(82)  În ceea ce privește plățile între societăți private, a se vedea cauza C-379/98, Preussen Elektra, Rec., 2001, p. I-2009. În acest caz, statul a impus perceperea unui anumit preț minim, în timp ce, în cazul de față, guvernul danez permite TV2 să încaseze taxe pentru utilizatori în mod similar cu concurenții săi.

82

(83)  Cauza C-83/98, P Franța/Comisia, Rec., 2000, p. I-3271, punctele 48 și 50, cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec., 1996, p. II-2109.

83

(84)  SBS face referire la amendamentul legislativ care reprezenta modelul anticipat în momentul în care SBS și-a prezentat observațiile. Cu toate acestea, guvernul danez nu mai are în vedere un amendament la Legea radiodifuziunii, ci doar o modificare a licenței. În acest fel exploatează o posibilitate anticipată deja în secțiunea 38a alineatul (2) din Legea daneză a radiodifuziunii, prin care societatea are dreptul să perceapă taxe de abonament atunci când Ministerul Culturii decide astfel și să modifice licența în consecință.

84

(85)  Scrisoarea SBS din 2 octombrie 2009, punctele 19–22.

85

(86)  Cauza C-206/06, Essent Netwerk Noord BV a.o./Aluminium Delfzijl BV, Rep., 2008, p. II-5497.

86

(87)  Decizia 2005/217/CE a Comisiei (JO L 85, 23.3.2006, p. 1) în conformitate cu punctul 57, confirmat în această privință de cauzele T-309/04, T-317/04, T-329/04 și T-336/04, TV2 Danmark a.o./Comisia, punctul 158 și următoarele.

87

(88)  C-379/98, Preussen Elektra, Rec., 2001, p. I-2009.

88

(89)  În cauza C-206/06 (a se vedea nota 85 de mai sus), Tribunalul stabilește, la punctele 66 și 47, că suprataxa respectivă reprezintă o taxă reală, al cărei surplus trebuie să fie plătit ministerului de către beneficiar (a se vedea punctul 67 și descrierea legii la punctul 19 din hotărâre).

89

(90)  Autoritățile daneze par să împărtășească aceeași opinie în privința efectelor asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, a se vedea decizia Consiliului danez al Concurenței (Konkurrencestyrelsen) din 21.12.2005, Jurnalul nr. 3/1120-0301-0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

91

(92)  Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune (JO C 257, 27.10.2009, p. 1).

92

(93)  Scrisoarea Viasat din 2 octombrie 2009, anexa 14, „Constatări privind analiza ratingului de credit al TV2 Danmark”.

93

(94)  Scrisoarea Viasat din 2 octombrie 2009, anexa 14, p. 13.

94

(95)  Conform scrisorii autorităților daneze din 9 iulie 2010, anexa „TV2 – Chestiuni financiare”, p. 7, era prevăzută o scădere cu 5 % a pieței de de publicitate în 2010, dar, în prezent, Zenith Optimedia anticipează o creștere de 1 %.

95

(96)  Scrisoarea autorităților daneze din 9 iulie 2010, „TV2 – Chestiuni financiare”, p. 4.

96

(97)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010, anexa 1, „Documente TV2”, sfârșitul punctului 2.

97

(98)  Notificarea din 4 februarie 2009.

98

(99)  E-mail al autorităților daneze din 24 februarie 2011.

99

(100)  Scrisoarea autorităților daneze din 15 octombrie 2010 și e-mailul autorităților daneze din 24 februarie 2011.

100

(101)  A se vedea cauza C-225/91, Matra, Rec., 1993, p. I-3203, punctul 41, referitoare la cauza 74/76, Iannelli/Meroni, Rec., 1977, p. I-557.

101

(102)  Cauza C-225/91, Matra, op. cit., punctele 44 și 45. Hotărârea face referire la Regulamentul nr. 17, în prezent înlocuit de Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din Tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1) și la articolele 85 și 86 din Tratatul CE, în prezent articolele 101 și 102 din TFUE.

102

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/46

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 10 februarie 2012

privind vaccinarea preventivă împotriva gripei aviare slab patogene a rațelor sălbatice din Portugalia și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate

[notificată cu numărul C(2012) 676]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/110/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (1), în special articolul 57 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2005/94/CE stabilește anumite măsuri preventive referitoare la supravegherea și depistarea precoce a gripei aviare și care consolidează nivelul de vigilență și de pregătire a autorităților competente și a comunității fermierilor în fața riscurilor prezentate de boala menționată. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2005/94/CE stabilește anumite măsuri preventive referitoare la supravegherea și depistarea precoce a gripei aviare și care consolidează nivelul de vigilență și de pregătire a autorităților competente și a comunității fermierilor în fața riscurilor prezentate de boala menționată.

| (2) | Ca urmare a descoperirii de focare de gripă aviară slab patogenă în 2007 și 2008 în cadrul unor exploatații avicole din centrul și vestul Portugaliei, în special în exploatații în care sunt crescute păsări destinate repopulării efectivelor de vânat, un plan de vaccinare de urgență a fost desfășurat în conformitate cu Decizia 2008/285/CE a Comisiei din 19 martie 2008 privind vaccinarea de urgență a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (2), iar boala respectivă a fost complet eradicată. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a descoperirii de focare de gripă aviară slab patogenă în 2007 și 2008 în cadrul unor exploatații avicole din centrul și vestul Portugaliei, în special în exploatații în care sunt crescute păsări destinate repopulării efectivelor de vânat, un plan de vaccinare de urgență a fost desfășurat în conformitate cu Decizia 2008/285/CE a Comisiei din 19 martie 2008 privind vaccinarea de urgență a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (2), iar boala respectivă a fost complet eradicată.

| (3) | Totuși, pe baza unei evaluări a riscurilor, s-a ajuns la concluzia că rațele sălbatice pentru reproducere cu valoare ridicată dintr-o exploatație din regiunea Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha erau încă expuse riscului potențial de infecție cu gripă aviară, în special printr-un posibil contact indirect cu păsări sălbatice (denumită în continuare „exploatația”). |
| --- | --- |

(3)

Totuși, pe baza unei evaluări a riscurilor, s-a ajuns la concluzia că rațele sălbatice pentru reproducere cu valoare ridicată dintr-o exploatație din regiunea Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha erau încă expuse riscului potențial de infecție cu gripă aviară, în special printr-un posibil contact indirect cu păsări sălbatice (denumită în continuare „exploatația”).

| (4) | Portugalia a prezentat, prin urmare, un plan de vaccinare preventivă împotriva gripei aviare ca măsură pe termen lung până la 31 iulie 2009, aprobat prin Decizia 2008/838/CE a Comisiei din 3 noiembrie 2008 privind vaccinarea preventivă a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (3). Un nou plan de vaccinare preventivă aprobat prin Decizia 2010/189/UE a Comisiei din 29 martie 2010 privind vaccinarea preventivă a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (4) a fost pus în aplicare de Portugalia până la 31 iulie 2011. |
| --- | --- |

(4)

Portugalia a prezentat, prin urmare, un plan de vaccinare preventivă împotriva gripei aviare ca măsură pe termen lung până la 31 iulie 2009, aprobat prin Decizia 2008/838/CE a Comisiei din 3 noiembrie 2008 privind vaccinarea preventivă a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (3). Un nou plan de vaccinare preventivă aprobat prin Decizia 2010/189/UE a Comisiei din 29 martie 2010 privind vaccinarea preventivă a rațelor sălbatice din Portugalia împotriva virusului slab patogen al gripei aviare și privind anumite măsuri de restricționare a circulației acestor păsări și a produselor derivate (4) a fost pus în aplicare de Portugalia până la 31 iulie 2011.

| (5) | În conformitate cu articolul 8 din Decizia 2010/189/UE, Portugalia a transmis un raport privind punerea în aplicare a planului de vaccinare preventivă Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 8 din Decizia 2010/189/UE, Portugalia a transmis un raport privind punerea în aplicare a planului de vaccinare preventivă Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

| (6) | La 28 noiembrie 2011, Portugalia a prezentat Comisiei în vederea aprobării un nou plan de vaccinare preventivă care urmează să fie aplicat până la 31 iulie 2013 (denumit în continuare „planul de vaccinare preventivă”). |
| --- | --- |

(6)

La 28 noiembrie 2011, Portugalia a prezentat Comisiei în vederea aprobării un nou plan de vaccinare preventivă care urmează să fie aplicat până la 31 iulie 2013 (denumit în continuare „planul de vaccinare preventivă”).

| (7) | În avizele sale științifice privind folosirea vaccinării în vederea combaterii gripei aviare, emise de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară în 2005 (5), 2007 (6) și 2008 (7), Grupul științific pentru sănătatea și bunăstarea animalelor a menționat că vaccinarea de urgență și preventivă împotriva gripei aviare reprezintă un instrument valoros care completează măsurile de combatere a bolii respective. |
| --- | --- |

(7)

În avizele sale științifice privind folosirea vaccinării în vederea combaterii gripei aviare, emise de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară în 2005 (5), 2007 (6) și 2008 (7), Grupul științific pentru sănătatea și bunăstarea animalelor a menționat că vaccinarea de urgență și preventivă împotriva gripei aviare reprezintă un instrument valoros care completează măsurile de combatere a bolii respective.

| (8) | În plus, Comisia a examinat planul de vaccinare preventivă transmis de Portugalia referitor la exploatația menționată anterior și consideră că acesta este conform cu legislația relevantă a Uniunii. Având în vedere situația epidemiologică din Portugalia referitoare la gripa aviară slab patogenă, tipul de exploatație în care urmează să fie aplicată vaccinarea și domeniul de aplicare limitat al planului de vaccinare preventivă, acest plan ar trebui aprobat. |
| --- | --- |

(8)

În plus, Comisia a examinat planul de vaccinare preventivă transmis de Portugalia referitor la exploatația menționată anterior și consideră că acesta este conform cu legislația relevantă a Uniunii. Având în vedere situația epidemiologică din Portugalia referitoare la gripa aviară slab patogenă, tipul de exploatație în care urmează să fie aplicată vaccinarea și domeniul de aplicare limitat al planului de vaccinare preventivă, acest plan ar trebui aprobat.

| (9) | În scopul planului de vaccinare preventivă care urmează să fie desfășurat de Portugalia, ar trebui utilizate numai vaccinurile autorizate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (8) sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (9). |
| --- | --- |

(9)

În scopul planului de vaccinare preventivă care urmează să fie desfășurat de Portugalia, ar trebui utilizate numai vaccinurile autorizate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (8) sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (9).

| (10) | În plus, ar trebui să se efectueze supravegherea și testarea în laborator a exploatației în care sunt ținute rațele sălbatice vaccinate și păsările santinelă nevaccinate, astfel cum s-a stabilit în planul de vaccinare preventivă. |
| --- | --- |

(10)

În plus, ar trebui să se efectueze supravegherea și testarea în laborator a exploatației în care sunt ținute rațele sălbatice vaccinate și păsările santinelă nevaccinate, astfel cum s-a stabilit în planul de vaccinare preventivă.

| (11) | Este adecvat, de asemenea, să se introducă anumite restricții privind circulația rațelor sălbatice vaccinate, a ouălor de incubație ale acestora și a rațelor sălbatice provenite din astfel de rațe, în conformitate cu planul de vaccinare preventivă. Având în vedere numărul mic de rațe sălbatice prezente în exploatația în care urmează să fie efectuată vaccinarea preventivă, precum și din motive de trasabilitate și logistică, păsările vaccinate nu ar trebui deplasate din exploatația respectivă, ci ucise după încheierea ciclului de reproducere al acestora, în conformitate cu cerințele articolului 10 alineatul (1) din Directiva 93/119/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1993 privind protecția animalelor în momentul sacrificării sau uciderii (10). |
| --- | --- |

(11)

Este adecvat, de asemenea, să se introducă anumite restricții privind circulația rațelor sălbatice vaccinate, a ouălor de incubație ale acestora și a rațelor sălbatice provenite din astfel de rațe, în conformitate cu planul de vaccinare preventivă. Având în vedere numărul mic de rațe sălbatice prezente în exploatația în care urmează să fie efectuată vaccinarea preventivă, precum și din motive de trasabilitate și logistică, păsările vaccinate nu ar trebui deplasate din exploatația respectivă, ci ucise după încheierea ciclului de reproducere al acestora, în conformitate cu cerințele articolului 10 alineatul (1) din Directiva 93/119/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1993 privind protecția animalelor în momentul sacrificării sau uciderii (10).

| (12) | Referitor la comerțul cu păsări destinate repopulării efectivelor de vânat, Portugalia a adoptat măsuri suplimentare în conformitate cu Decizia 2006/605/CE a Comisiei din 6 septembrie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la schimburile intracomunitare de păsări de curte destinate furnizării de vânat sălbatic pentru repopulare (11). |
| --- | --- |

(12)

Referitor la comerțul cu păsări destinate repopulării efectivelor de vânat, Portugalia a adoptat măsuri suplimentare în conformitate cu Decizia 2006/605/CE a Comisiei din 6 septembrie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la schimburile intracomunitare de păsări de curte destinate furnizării de vânat sălbatic pentru repopulare (11).

| (13) | Pentru a reduce impactul economic asupra exploatației în cauză, ar trebui prevăzute anumite derogări de la restricțiile privind circulația rațelor sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate, având în vedere faptul că această circulație nu prezintă un risc special de propagare a bolii, sub rezerva efectuării supravegherii oficiale, precum și a îndeplinirii condițiilor specifice de sănătate animală prevăzute pentru comerțul în interiorul UE. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a reduce impactul economic asupra exploatației în cauză, ar trebui prevăzute anumite derogări de la restricțiile privind circulația rațelor sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate, având în vedere faptul că această circulație nu prezintă un risc special de propagare a bolii, sub rezerva efectuării supravegherii oficiale, precum și a îndeplinirii condițiilor specifice de sănătate animală prevăzute pentru comerțul în interiorul UE.

| (14) | Planul de vaccinare preventivă ar trebui aprobat astfel încât să poată fi pus în aplicare până la 31 iulie 2013. În consecință, prezenta decizie ar trebui să se aplice până la data respectivă. |
| --- | --- |

(14)

Planul de vaccinare preventivă ar trebui aprobat astfel încât să poată fi pus în aplicare până la 31 iulie 2013. În consecință, prezenta decizie ar trebui să se aplice până la data respectivă.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta decizie stabilește anumite măsuri care trebuie aplicate în Portugalia, unde vaccinarea preventivă a rațelor sălbatice (Anas platyrhynchos) destinate repopulării efectivelor de vânat (denumite în continuare „rațe sălbatice”) este efectuată într-o exploatație care este expusă riscului gripei aviare.

Măsurile respective includ anumite restricții privind circulația în interiorul țării și expedierea în afara Portugaliei a rațelor sălbatice vaccinate, a ouălor de incubație ale acestora și a rațelor sălbatice provenite din acestea.

(2)   Prezenta decizie se aplică fără a aduce atingere măsurilor de protecție care trebuie să fie adoptate de Portugalia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE și Decizia 2006/605/CE.

Articolul 2

Aprobarea planului de vaccinare preventivă

(1)   Se aprobă planul de vaccinare preventivă împotriva gripei aviare slab patogene în Portugalia, astfel cum a fost transmis Comisiei de Portugalia la 28 noiembrie 2011, care trebuie pus în aplicare într-o exploatație din regiunea Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha până la 31 iulie 2013 (denumit în continuare „planul de vaccinare preventivă”).

(2)   Comisia publică planul de vaccinare preventivă.

Articolul 3

Condiții pentru punerea în aplicare a planului de vaccinare preventivă

(1)   Portugalia se asigură că rațele sălbatice sunt vaccinate în conformitate cu planul de vaccinare preventivă cu un vaccin inactivat monovalent care să conțină subtipul H5 al virusului gripei aviare, autorizat de statul membru respectiv în conformitate cu Directiva 2001/82/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004.

(2)   Portugalia se asigură de efectuarea supravegherii și a testării în laborator a exploatației în care sunt ținute rațele sălbatice vaccinate și a păsărilor santinelă nevaccinate, astfel cum s-a stabilit în planul de vaccinare preventivă.

(3)   Portugalia se asigură că planul de vaccinare preventivă este pus în aplicare în mod eficient.

Articolul 4

Marcarea și restricțiile privind circulația, expedierea și eliminarea rațelor sălbatice vaccinate

Autoritatea competentă se asigură că rațele sălbatice vaccinate din exploatația menționată la articolul 2 alineatul (1):

| (a) | sunt marcate în mod individual; |
| --- | --- |

(a)

sunt marcate în mod individual;

| (b) | nu sunt mutate în alte exploatații de păsări din Portugalia; sau |
| --- | --- |

(b)

nu sunt mutate în alte exploatații de păsări din Portugalia; sau

| (c) | nu sunt expediate din Portugalia. |
| --- | --- |

(c)

nu sunt expediate din Portugalia.

După încheierea perioadei de reproducere a acestora, rațele respective sunt ucise în cadrul exploatației menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie, în conformitate cu cerințele articolului 10 alineatul (1) din Directiva 93/119/CEE, iar carcasele acestora sunt eliminate în condiții de siguranță.

Articolul 5

Restricțiile privind circulația și expedierea ouălor de incubație ale rațelor sălbatice din exploatația menționată la articolul 2 alineatul (1)

Autoritatea competentă se asigură că ouăle de incubație provenite de la rațele sălbatice din exploatația menționată la articolul 2 alineatul (1) pot fi transportate numai către un incubator din Portugalia și că acestea nu sunt expediate din Portugalia.

Articolul 6

Restricțiile privind circulația și expedierea rațelor sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate

(1)   Autoritatea competentă se asigură de faptul că rațele sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate pot fi transportate, după ecloziune, numai către o exploatație localizată într-o zonă înconjurătoare stabilită de Portugalia în raport cu exploatația menționată la articolul 2 alineatul (1), astfel cum s-a stabilit în planul de vaccinare preventivă.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) și cu condiția ca rațele sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate să fie în vârstă de peste patru luni, acestea pot fi:

| (a) | eliberate în natură, în Portugalia; sau |
| --- | --- |

(a)

eliberate în natură, în Portugalia; sau

| (b) | expediate din Portugalia, cu condiția ca:






  (i) | rezultatele supravegherii și testelor de laborator, astfel cum au fost stabilite în planul de vaccinare preventivă, să fie favorabile; precum și |
| --- | --- | --- |

(b)

expediate din Portugalia, cu condiția ca:

(i)

rezultatele supravegherii și testelor de laborator, astfel cum au fost stabilite în planul de vaccinare preventivă, să fie favorabile; precum și

| (ii) | să fie îndeplinite condițiile de expediere a păsărilor destinate repopulării efectivelor de vânat prevăzute de Decizia 2006/605/CE. |
| --- | --- |

(ii)

să fie îndeplinite condițiile de expediere a păsărilor destinate repopulării efectivelor de vânat prevăzute de Decizia 2006/605/CE.

Articolul 7

Certificarea sanitară pentru comerțul în interiorul UE cu rațe sălbatice provenite din rațe sălbatice vaccinate

Portugalia se asigură de faptul că certificatele de sănătate pentru schimburile în interiorul UE cu păsări destinate repopulării efectivelor de vânat menționate la articolul 6 alineatul (2) litera (b) cuprind următoarea mențiune:

„Transport care respectă condițiile de sănătate animală prevăzute de Directiva 2012/110/UE (12).

Articolul 8

Rapoarte

Portugalia transmite Comisiei un raport privind punerea în aplicare a planului de vaccinare preventivă în termen de o lună de la data aplicării prezentei decizii și prezintă, ulterior, rapoarte, la fiecare șase luni, Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

Articolul 9

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică până la 31 iulie 2013.

Articolul 10

Destinatar

Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 10, 14.1.2006, p. 16.

1

(2)  JO L 92, 3.4.2008, p. 37.

2

(3)  JO L 299, 8.11.2008, p. 40.

3

(4)  JO L 83, 30.3.2010, p. 62.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 266, 1-21, Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza (Aviz științific privind aspecte de sănătate și bunăstare animală referitoare la gripa aviară).

5

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza

(6)  The EFSA Journal (2007) 489, Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds (Aviz științific privind vaccinarea păsărilor de curte domestice și a păsărilor ținute în captivitate împotriva subtipurilor H5 și H7 ale virusului gripei aviare).

6

Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds

(7)  The EFSA Journal (2008) 715, 1-161, Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings (Aviz științific privind aspecte de sănătate și bunăstare animală referitoare la gripa aviară și riscurile introducerii sale în exploatațiile avicole din UE).

7

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings

(8)  JO L 311, 28.11.2001, p. 1.

8

(9)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

9

(10)  JO L 340, 31.12.1993, p. 21.

10

(11)  JO L 246, 8.9.2006, p. 12.

11

(12)  JO L 50, 23.2.2012, p. 46.”

12

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/49

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 10 februarie 2012

de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al Danemarcei și Panama

[notificată cu numărul C(2012) 678]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/111/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (1), în special articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la animale. În acest scop, statutul privind encefalopatia spongiformă bovină (ESB) al statelor membre sau al țărilor terțe sau al regiunilor acestora (denumite în continuare „țări sau regiuni”) se determină, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) și anexa II din Regulamentul (CE) nr. 999/2001, prin clasificarea în una dintre cele trei categorii, în funcție de riscul de ESB implicat, și anume risc neglijabil de ESB, risc controlat de ESB și risc nedeterminat de ESB. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la animale. În acest scop, statutul privind encefalopatia spongiformă bovină (ESB) al statelor membre sau al țărilor terțe sau al regiunilor acestora (denumite în continuare „țări sau regiuni”) se determină, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) și anexa II din Regulamentul (CE) nr. 999/2001, prin clasificarea în una dintre cele trei categorii, în funcție de riscul de ESB implicat, și anume risc neglijabil de ESB, risc controlat de ESB și risc nedeterminat de ESB.

| (2) | Anexa la Decizia 2007/453/CE a Comisiei din 29 iunie 2007 de stabilire a statutului privind ESB al unui stat membru, al țărilor terțe sau al uneia dintre regiunile acestora în funcție de riscul de contaminare cu ESB (2) enumeră țările sau regiunile în funcție de statutul lor privind riscul de ESB. |
| --- | --- |

(2)

Anexa la Decizia 2007/453/CE a Comisiei din 29 iunie 2007 de stabilire a statutului privind ESB al unui stat membru, al țărilor terțe sau al uneia dintre regiunile acestora în funcție de riscul de contaminare cu ESB (2) enumeră țările sau regiunile în funcție de statutul lor privind riscul de ESB.

| (3) | Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) deține un rol esențial în ceea ce privește încadrarea țărilor sau regiunilor în categorii în funcție de riscul de ESB și utilizează criterii echivalente cu cele stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 999/2001. Lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ține seama de Rezoluția nr. 18 – Recunoașterea statutului membrilor privind encefalopatia spongiformă bovină – adoptată de OIE în mai 2010 și referitoare la statutul privind ESB al statelor membre și al țărilor terțe (3). |
| --- | --- |

(3)

Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) deține un rol esențial în ceea ce privește încadrarea țărilor sau regiunilor în categorii în funcție de riscul de ESB și utilizează criterii echivalente cu cele stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 999/2001. Lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ține seama de Rezoluția nr. 18 – Recunoașterea statutului membrilor privind encefalopatia spongiformă bovină – adoptată de OIE în mai 2010 și referitoare la statutul privind ESB al statelor membre și al țărilor terțe (3).

| (4) | În luna mai 2011, OIE a adoptat Rezoluția nr. 17 – Recunoașterea statutului membrilor privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină. Rezoluția respectivă a confirmat că Danemarca și Panama au un risc neglijabil de ESB. Prin urmare, lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ar trebui modificată în vederea alinierii la rezoluția respectivă în ceea ce privește țările menționate (4). |
| --- | --- |

(4)

În luna mai 2011, OIE a adoptat Rezoluția nr. 17 – Recunoașterea statutului membrilor privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină. Rezoluția respectivă a confirmat că Danemarca și Panama au un risc neglijabil de ESB. Prin urmare, lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ar trebui modificată în vederea alinierii la rezoluția respectivă în ceea ce privește țările menționate (4).

| (5) | Prin urmare, Decizia 2007/453/CE ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2007/453/CE ar trebui să fie modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2007/453/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

1

(2)  JO L 172, 30.6.2007, p. 84.

2

(3)  A se vedea p. 40 și p. 158 din Raportul sesiunii generale 23-28 mai 2010 la adresa: http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf

3

(4)  A se vedea p. 49 și p. 149 din Raportul sesiunii generale 22-27 mai 2011 la adresa: http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

LISTA ȚĂRILOR SAU REGIUNILOR

A.   Țări sau regiuni cu risc neglijabil de ESB

State membre

| — | Danemarca |
| --- | --- |

—

Danemarca

| — | Finlanda |
| --- | --- |

—

Finlanda

| — | Suedia |
| --- | --- |

—

Suedia

Țări AELS

| — | Islanda |
| --- | --- |

—

Islanda

| — | Norvegia |
| --- | --- |

—

Norvegia

Țări terțe

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australia |
| --- | --- |

—

Australia

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Noua Zeelandă |
| --- | --- |

—

Noua Zeelandă

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Țări sau regiuni cu risc controlat de ESB

State membre

| — | Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Regatul Unit.

Țări AELS

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Elveția |
| --- | --- |

—

Elveția

Țări terțe

| — | Brazilia |
| --- | --- |

—

Brazilia

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | Columbia |
| --- | --- |

—

Columbia

| — | Japonia |
| --- | --- |

—

Japonia

| — | Mexic |
| --- | --- |

—

Mexic

| — | Coreea de Sud |
| --- | --- |

—

Coreea de Sud

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

| — | Statele Unite |
| --- | --- |

—

Statele Unite

C.   Țări sau regiuni cu risc nedeterminat de ESB

| — | Țări sau regiuni neenumerate la punctul A sau B din prezenta anexă.” |
| --- | --- |

—

Țări sau regiuni neenumerate la punctul A sau B din prezenta anexă.”

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/51

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 17 februarie 2012

de modificare a anexei E la Directiva 92/65/CEE a Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate pentru animalele care provin din exploatații și pentru animale, material seminal, ovule și embrioni proveniți de la organismele, institutele și centrele autorizate

[notificată cu numărul C(2012) 860]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/112/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (1), în special articolul 22 alineatul primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează comerțul în interiorul Uniunii cu animale, material seminal, ovule și embrioni care nu fac obiectul cerințelor de sănătate animală stabilite în acte specifice ale Uniunii. În plus, partea 1 din anexa E la directiva menționată anterior prezintă modelul de certificat de sănătate pentru schimburile comerciale cu animale provenind din exploatații (ungulate, păsări, lagomorfe, câini, pisici și dihori domestici), în timp ce partea 3 din anexa respectivă prevede modelul de certificat de sănătate pentru comerțul cu animale, material seminal, embrioni și ovule provenite de la organismele, institutele și centrele autorizate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează comerțul în interiorul Uniunii cu animale, material seminal, ovule și embrioni care nu fac obiectul cerințelor de sănătate animală stabilite în acte specifice ale Uniunii. În plus, partea 1 din anexa E la directiva menționată anterior prezintă modelul de certificat de sănătate pentru schimburile comerciale cu animale provenind din exploatații (ungulate, păsări, lagomorfe, câini, pisici și dihori domestici), în timp ce partea 3 din anexa respectivă prevede modelul de certificat de sănătate pentru comerțul cu animale, material seminal, embrioni și ovule provenite de la organismele, institutele și centrele autorizate.

| (2) | Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile cu suinele, altele decât cele menționate în Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (2). Acesta prevede, printre altele, că, în cazul în care suinele nu provin dintr-un șeptel indemn de bruceloză, în conformitate cu Directiva 64/432/CEE, ele trebuie, în perioada de 30 de zile anterioare expedierii, să fi fost supuse, cu rezultate negative, unui test care să demonstreze absența anticorpilor brucelozei. Din motive de coerență a legislației Uniunii, modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE ar trebui, prin urmare, să fie modificat pentru a include o trimitere specifică la această cerință. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile cu suinele, altele decât cele menționate în Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (2). Acesta prevede, printre altele, că, în cazul în care suinele nu provin dintr-un șeptel indemn de bruceloză, în conformitate cu Directiva 64/432/CEE, ele trebuie, în perioada de 30 de zile anterioare expedierii, să fi fost supuse, cu rezultate negative, unui test care să demonstreze absența anticorpilor brucelozei. Din motive de coerență a legislației Uniunii, modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE ar trebui, prin urmare, să fie modificat pentru a include o trimitere specifică la această cerință.

| (3) | Decizia 2007/598/CE a Comisiei din 28 august 2007 privind măsurile de prevenire a răspândirii gripei aviare de înaltă patogenitate la alte păsări captive din grădinile zoologice și organismele, institutele sau centrele autorizate din statele membre (3) aprobă planurile de vaccinare preventivă împotriva respectivei boli din anumite state membre. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2007/598/CE a Comisiei din 28 august 2007 privind măsurile de prevenire a răspândirii gripei aviare de înaltă patogenitate la alte păsări captive din grădinile zoologice și organismele, institutele sau centrele autorizate din statele membre (3) aprobă planurile de vaccinare preventivă împotriva respectivei boli din anumite state membre.

| (4) | Punctul 4 litera (b) din anexa II la Decizia 2007/598/CE prevede că păsările vaccinate împotriva gripei aviare din grădinile zoologice, care nu sunt autorizate în conformitate cu Directiva 92/65/CEE, pot fi transportate către alte state membre, în urma autorizării de către statul membru de destinație, cu condiția ca acestea să îndeplinească cerințele prevăzute în decizia respectivă și să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 1 din anexa E la directiva menționată anterior, specificând că sunt conforme cu Decizia 2007/598/CE și că sunt vaccinate împotriva gripei aviare la o dată menționată. |
| --- | --- |

(4)

Punctul 4 litera (b) din anexa II la Decizia 2007/598/CE prevede că păsările vaccinate împotriva gripei aviare din grădinile zoologice, care nu sunt autorizate în conformitate cu Directiva 92/65/CEE, pot fi transportate către alte state membre, în urma autorizării de către statul membru de destinație, cu condiția ca acestea să îndeplinească cerințele prevăzute în decizia respectivă și să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 1 din anexa E la directiva menționată anterior, specificând că sunt conforme cu Decizia 2007/598/CE și că sunt vaccinate împotriva gripei aviare la o dată menționată.

| (5) | Cu toate acestea, în cazul păsărilor menționate la articolul 7 din Directiva 92/65/CEE, nu este necesar să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 1 din anexa E la directiva menționată, atunci când fac obiectul unor schimburi comerciale pe teritoriul Uniunii, însă trebuie să fie însoțite de o autocertificare din partea operatorului în conformitate cu articolul 4 din directiva menționată sau, în cazul psitaciformelor, de un document comercial semnat de către medicul veterinar oficial sau de către medicul veterinar responsabil cu exploatația. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, în cazul păsărilor menționate la articolul 7 din Directiva 92/65/CEE, nu este necesar să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 1 din anexa E la directiva menționată, atunci când fac obiectul unor schimburi comerciale pe teritoriul Uniunii, însă trebuie să fie însoțite de o autocertificare din partea operatorului în conformitate cu articolul 4 din directiva menționată sau, în cazul psitaciformelor, de un document comercial semnat de către medicul veterinar oficial sau de către medicul veterinar responsabil cu exploatația.

| (6) | În consecință, ar trebui clarificat faptul că certificatul de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE este necesar numai pentru a însoți păsările care sunt vaccinate împotriva gripei aviare și provin dintr-o exploatație în care vaccinarea împotriva gripei aviare s-a efectuat în cursul celor douăsprezece luni precedente. Prin urmare, modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 din anexa menționată ar trebui modificat pentru a include o mențiune a acestei vaccinări. |
| --- | --- |

(6)

În consecință, ar trebui clarificat faptul că certificatul de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE este necesar numai pentru a însoți păsările care sunt vaccinate împotriva gripei aviare și provin dintr-o exploatație în care vaccinarea împotriva gripei aviare s-a efectuat în cursul celor douăsprezece luni precedente. Prin urmare, modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 din anexa menționată ar trebui modificat pentru a include o mențiune a acestei vaccinări.

| (7) | Articolul 10 din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale cu câini, pisici și dihori domestici. Printre altele, acesta prevede faptul că animalele trebuie să satisfacă cerințele relevante stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(7)

Articolul 10 din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale cu câini, pisici și dihori domestici. Printre altele, acesta prevede faptul că animalele trebuie să satisfacă cerințele relevante stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (4).

| (8) | Articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 prevede că, până la 31 decembrie 2011, câinii și pisicile care intră în Irlanda, Malta, Suedia și Regatul Unit din alte state membre trebuie să fie vaccinați și să fie supuși unui test de sânge pentru depistarea rabiei înainte de intrare, în conformitate cu normele naționale. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 prevede că, până la 31 decembrie 2011, câinii și pisicile care intră în Irlanda, Malta, Suedia și Regatul Unit din alte state membre trebuie să fie vaccinați și să fie supuși unui test de sânge pentru depistarea rabiei înainte de intrare, în conformitate cu normele naționale.

| (9) | Mai mult, articolul 16 din respectivul regulament prevede că, până la 31 decembrie 2011, Finlanda, Irlanda, Malta, Suedia și Regatul Unit, în ceea ce privește echinococoza, și Irlanda, Malta și Regatul Unit, în ceea ce privește căpușele, pot decide ca intrarea animalelor de companie pe teritoriul lor să se facă sub rezerva respectării anumitor cerințe naționale suplimentare. |
| --- | --- |

(9)

Mai mult, articolul 16 din respectivul regulament prevede că, până la 31 decembrie 2011, Finlanda, Irlanda, Malta, Suedia și Regatul Unit, în ceea ce privește echinococoza, și Irlanda, Malta și Regatul Unit, în ceea ce privește căpușele, pot decide ca intrarea animalelor de companie pe teritoriul lor să se facă sub rezerva respectării anumitor cerințe naționale suplimentare.

| (10) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2011 al Comisiei din 14 iulie 2011 de completare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește măsurile sanitare preventive pentru controlul infecției cu Echinococcus multilocularis la câini (5), a fost adoptat cu scopul de a asigura continuitatea protejării sănătății din Irlanda, Malta, Finlanda și Regatul Unit împotriva Echinococcus multilocularis. Urmează să se aplice de la 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2011 al Comisiei din 14 iulie 2011 de completare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește măsurile sanitare preventive pentru controlul infecției cu Echinococcus multilocularis la câini (5), a fost adoptat cu scopul de a asigura continuitatea protejării sănătății din Irlanda, Malta, Finlanda și Regatul Unit împotriva Echinococcus multilocularis. Urmează să se aplice de la 1 ianuarie 2012.

| (11) | Trimiterea la articolele 6 și 16 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 inclusă în modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE ar trebui, prin urmare, să fie eliminată și înlocuită, în ceea ce privește câinii, cu o trimitere la Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2011. |
| --- | --- |

(11)

Trimiterea la articolele 6 și 16 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 inclusă în modelul de certificat de sănătate prezentat în partea 1 a anexei E la Directiva 92/65/CEE ar trebui, prin urmare, să fie eliminată și înlocuită, în ceea ce privește câinii, cu o trimitere la Regulamentul delegat (UE) nr. 1152/2011.

| (12) | Prin urmare, partea 1 din anexa E la Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, partea 1 din anexa E la Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (13) | Articolul 13 din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale cu animale din speciile sensibile la bolile enumerate în anexele A și B la directiva respectivă și cu material seminal, ovule și embrioni provenind de la aceste animale expediate de la și către organismele, institutele sau centrele desemnate în conformitate cu anexa C la directiva menționată. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 13 din Directiva 92/65/CEE stabilește cerințele de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale cu animale din speciile sensibile la bolile enumerate în anexele A și B la directiva respectivă și cu material seminal, ovule și embrioni provenind de la aceste animale expediate de la și către organismele, institutele sau centrele desemnate în conformitate cu anexa C la directiva menționată.

| (14) | Materialul seminal, ovulele și embrionii de la anumite specii de animale pot fi congelate și stocate pentru o perioadă lungă de timp și, în consecință, este posibil ca animalul donator să nu mai fie disponibil în ziua în care este emis certificatul de sănătate. Prin urmare, este necesară modificarea modelului de certificat de sănătate prezentat în partea 3 a anexei E la Directiva 92/65/CEE pentru a se preciza că animalul donator a fost considerat sănătos și indemn de boli clinice fie în ziua colectării, fie la data eliberării certificatului de sănătate. |
| --- | --- |

(14)

Materialul seminal, ovulele și embrionii de la anumite specii de animale pot fi congelate și stocate pentru o perioadă lungă de timp și, în consecință, este posibil ca animalul donator să nu mai fie disponibil în ziua în care este emis certificatul de sănătate. Prin urmare, este necesară modificarea modelului de certificat de sănătate prezentat în partea 3 a anexei E la Directiva 92/65/CEE pentru a se preciza că animalul donator a fost considerat sănătos și indemn de boli clinice fie în ziua colectării, fie la data eliberării certificatului de sănătate.

| (15) | Punctul 4 litera (a) din anexa II la Decizia 2007/598/CE prevede faptul că păsările vaccinate împotriva gripei aviare păstrate la organismele, institutele sau centrele autorizate, inclusiv grădinile zoologice, pot fi transportate numai către organismele, institutele sau centrele autorizate, inclusiv grădinile zoologice, din alte state membre, cu condiția ca acestea să îndeplinească cerințele prevăzute în decizia respectivă și să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE, care să indice că păsările au fost vaccinate împotriva gripei aviare în conformitate cu Decizia 2006/474/CE a Comisiei (6). Având în vedere că decizia în cauză a fost abrogată și înlocuită cu Decizia 2007/598/CE, respectiva trimitere ar trebui să fie înlocuită cu o trimitere la Decizia 2007/598/CE. |
| --- | --- |

(15)

Punctul 4 litera (a) din anexa II la Decizia 2007/598/CE prevede faptul că păsările vaccinate împotriva gripei aviare păstrate la organismele, institutele sau centrele autorizate, inclusiv grădinile zoologice, pot fi transportate numai către organismele, institutele sau centrele autorizate, inclusiv grădinile zoologice, din alte state membre, cu condiția ca acestea să îndeplinească cerințele prevăzute în decizia respectivă și să fie însoțite de un certificat de sănătate, astfel cum se prevede în partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE, care să indice că păsările au fost vaccinate împotriva gripei aviare în conformitate cu Decizia 2006/474/CE a Comisiei (6). Având în vedere că decizia în cauză a fost abrogată și înlocuită cu Decizia 2007/598/CE, respectiva trimitere ar trebui să fie înlocuită cu o trimitere la Decizia 2007/598/CE.

| (16) | Prin urmare, partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (17) | Prin urmare, Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Directiva 92/65/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (18) | Pentru a se evita perturbarea schimburilor comerciale, folosirea certificatelor de sănătate emise în conformitate cu partea 1 și partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE înaintea modificărilor introduse prin prezenta decizie ar trebui autorizată pentru o perioadă de tranziție, cu anumite condiții. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se evita perturbarea schimburilor comerciale, folosirea certificatelor de sănătate emise în conformitate cu partea 1 și partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE înaintea modificărilor introduse prin prezenta decizie ar trebui autorizată pentru o perioadă de tranziție, cu anumite condiții.

| (19) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa E la Directiva 92/65/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Pentru o perioadă de tranziție până la 30 iunie 2012, statele membre pot autoriza schimburile comerciale cu animale provenite din exploatații și cu animale, material seminal, ovule și embrioni proveniți de la organismele, institutele și centrele autorizate, însoțite de un certificat de sănătate emis până cel târziu la data de 29 februarie 2012, în conformitate cu modelele stabilite în partea 1 și partea 3 din anexa E la Directiva 92/65/CEE în versiunea sa înainte de modificările introduse prin prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 martie 2012.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 februarie 2012.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

1

(2)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

2

(3)  JO L 230, 1.9.2007, p. 20.

3

(4)  JO L 146, 13.6.2003, p. 1.

4

(5)  JO L 296, 15.11.2011, p. 6.

5

(6)  JO L 187, 8.7.2006, p. 37.

6

---

ANEXĂ

Anexa E la Directiva 92/65/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Partea 1 –   Certificat de sănătate pentru schimburile comerciale cu animale provenite din exploatații (ungulate, păsări vaccinate împotriva gripei aviare, lagomorfe, câini, pisici și dihori domestici) 92/65 EI |
| --- | --- |

1.

Partea 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Partea 1 –   Certificat de sănătate pentru schimburile comerciale cu animale provenite din exploatații (ungulate, păsări vaccinate împotriva gripei aviare, lagomorfe, câini, pisici și dihori domestici) 92/65 EI

Image

Image

Image

| 2. | Partea 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Partea 3 –   Certificat de sănătate pentru comerțul cu animale, material seminal, ovule și embrioni provenite de la organismele, institutele și centrele autorizate 92/65 EIII |
| --- | --- |

2.

Partea 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Partea 3 –   Certificat de sănătate pentru comerțul cu animale, material seminal, ovule și embrioni provenite de la organismele, institutele și centrele autorizate 92/65 EIII

Image

Image

---

Rectificări

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/58

---

Rectificare la Decizia de punere în aplicare 2011/252/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 de autorizare a statelor membre privind prelungirea autorizațiilor provizorii acordate pentru noile substanțe active acid ascorbic, ipconazol, spiromesifen, topramezon și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 106 din 27 aprilie 2011
  )

La pagina 12, în articolul 1:

în loc de:

„30 aprilie 2012”,

se va citi:

„30 aprilie 2013”.

La pagina 12, în articolul 2:

în loc de:

„30 aprilie 2012”,

se va citi:

„30 aprilie 2013”.

---