# Úřední věstník L 323/2011

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2011.323.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 323 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 546. prosince 2011 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2011.323.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 323

České vydání

Právní předpisy

Svazek 546. prosince 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis č. 3 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu odrazek pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla | 1 |
| | * | Předpis č. 28 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování zvukových výstražných zařízení a motorových vozidel, pokud jde o jejich zvukové signály | 33 |
| | * | Předpis č. 48 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci | 46 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis č. 3 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu odrazek pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla

1

*

Předpis č. 28 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování zvukových výstražných zařízení a motorových vozidel, pokud jde o jejich zvukové signály

33

*

Předpis č. 48 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci

46

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 6.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 323/1

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Předpis č. 3 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu odrazek pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

doplněk 12 k sérii změn 02 – datum vstupu v platnost: 23. června 2011

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Značení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecné specifikace |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zvláštní specifikace (zkoušky) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ukončení výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a správních orgánů |
| --- | --- |

11.

| 12. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

12.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 – | Odrazka – symboly a jednotky |
| --- | --- |

Příloha 1 –

| Příloha 2 – | Sdělení týkající se schválení typu (nebo zamítnutí nebo odebrání schválení typu nebo definitivního ukončení výroby) odrazek podle předpisu č. 3 |
| --- | --- |

Příloha 2 –

| Příloha 3 – | Uspořádání schvalovacích značek |
| --- | --- |

Příloha 3 –

| Příloha 4 – | Zkušební postup – třída IA a třída IIIA |
| --- | --- |

Příloha 4 –

| Příloha 5 – | Specifikace tvaru a rozměrů |
| --- | --- |

Příloha 5 –

| Dodatek – | Odrazky pro přípojná vozidla – třídy IIIA a IIIB |
| --- | --- |

Dodatek –

| Příloha 6 – | Kolorimetrické specifikace |
| --- | --- |

Příloha 6 –

| Příloha 7 – | Fotometrické specifikace |
| --- | --- |

Příloha 7 –

| Příloha 8 – | Odolnost vůči vnějším činitelům |
| --- | --- |

Příloha 8 –

| Příloha 9 – | Časová stálost optických vlastností odrazek |
| --- | --- |

Příloha 9 –

| Příloha 10 – | Odolnost vůči teplu |
| --- | --- |

Příloha 10 –

| Příloha 11 – | Barevná stálost |
| --- | --- |

Příloha 11 –

| Příloha 12 – | Časová posloupnost zkoušek |
| --- | --- |

Příloha 12 –

| Příloha 13 – | Odolnost vůči nárazu – třída IVA |
| --- | --- |

Příloha 13 –

| Příloha 14 – | Zkušební postup – třída IVA |
| --- | --- |

Příloha 14 –

| Příloha 15 – | Časová posloupnost zkoušek pro třídu IVA |
| --- | --- |

Příloha 15 –

| Příloha 16 – | Zkušební postup pro zařízení třídy IB a IIIB |
| --- | --- |

Příloha 16 –

| Příloha 17 – | Minimální požadavky na kontrolní postupy shodnosti výroby |
| --- | --- |

Příloha 17 –

| Příloha 18 – | Minimální požadavky na výběr vzorků inspektorem |
| --- | --- |

Příloha 18 –

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na zařízení se zpětným odrazem (1) pro vozidla kategorií L, M, N, O a T (2).

2.   DEFINICE (3)

Pro účely tohoto předpisu:

| 2.1 | Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sériích jeho změn platných v době žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

2.1

Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sériích jeho změn platných v době žádosti o schválení typu.

| 2.2 | „Vratným odrazem“ se rozumí odraz, při němž se světlo odráží ve směrech blízkých směru, z něhož vychází. Tato vlastnost je zachována v širokém rozsahu osvětlovacího úhlu. |
| --- | --- |

2.2

„Vratným odrazem“ se rozumí odraz, při němž se světlo odráží ve směrech blízkých směru, z něhož vychází. Tato vlastnost je zachována v širokém rozsahu osvětlovacího úhlu.

| 2.3 | „Optickým celkem odrazky“ se rozumí kombinace optických součástí, které vytvářejí vratný odraz. |
| --- | --- |

2.3

„Optickým celkem odrazky“ se rozumí kombinace optických součástí, které vytvářejí vratný odraz.

| 2.4 | „Odrazkou“ (1) se rozumí soubor způsobilý k použití, který zahrnuje jeden nebo více optických celků odrazky. |
| --- | --- |

2.4

„Odrazkou“ (1) se rozumí soubor způsobilý k použití, který zahrnuje jeden nebo více optických celků odrazky.

| 2.5 | „Úhlem rozptylu“ se rozumí úhel mezi přímkami spojujícími referenční střed se středem příjemce záření a se středem zdroje osvětlení. |
| --- | --- |

2.5

„Úhlem rozptylu“ se rozumí úhel mezi přímkami spojujícími referenční střed se středem příjemce záření a se středem zdroje osvětlení.

| 2.6 | „Úhlem osvětlení“ se rozumí úhel, který svírá referenční osa s přímkou spojující referenční střed se středem zdroje osvětlení. |
| --- | --- |

2.6

„Úhlem osvětlení“ se rozumí úhel, který svírá referenční osa s přímkou spojující referenční střed se středem zdroje osvětlení.

| 2.7 | „Úhlem rotace“ se rozumí úhel pootočení odrazky kolem její referenční osy, vychází-li se z určité polohy. |
| --- | --- |

2.7

„Úhlem rotace“ se rozumí úhel pootočení odrazky kolem její referenční osy, vychází-li se z určité polohy.

| 2.8 | „Úhlovým průměrem odrazky“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru viditelné oblasti činné plochy odrazky buď ve středu světelného zdroje nebo ve středu příjemce záření. |
| --- | --- |

2.8

„Úhlovým průměrem odrazky“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru viditelné oblasti činné plochy odrazky buď ve středu světelného zdroje nebo ve středu příjemce záření.

| 2.9 | „Osvětlením odrazky“ se rozumí zkrácený výraz používaný obvykle k označení osvětlení naměřeného v rovině kolmé k dopadajícím paprskům a procházejícího referenčním středem. |
| --- | --- |

2.9

„Osvětlením odrazky“ se rozumí zkrácený výraz používaný obvykle k označení osvětlení naměřeného v rovině kolmé k dopadajícím paprskům a procházejícího referenčním středem.

| 2.10 | „Součinitelem svítivosti (CIL)“ se rozumí podíl svítivosti odrážené do daného směru k osvětlení odrazky při daných úhlech osvětlení, rozptylu a otáčení. |
| --- | --- |

2.10

„Součinitelem svítivosti (CIL)“ se rozumí podíl svítivosti odrážené do daného směru k osvětlení odrazky při daných úhlech osvětlení, rozptylu a otáčení.

| 2.11 | Symboly a jednotky použité v tomto předpise jsou uvedeny v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

2.11

Symboly a jednotky použité v tomto předpise jsou uvedeny v příloze 1 tohoto předpisu.

| 2.12 | Typ „odrazky“ je určen modely a popisnou literaturou předloženými spolu se žádostí o schválení. Odrazky lze považovat za odrazky téhož typu, pokud mají jeden nebo více „optických celků odrazky“, které jsou totožné s optickými celky standardního modelu, nebo nejsou-li totožné, jsou symetrické a vhodné k tomu, aby byly namontovány jedna na levou a jedna na pravou stranu vozidla, a pokud se jejich ostatní části liší od částí standardního modelu pouze tak, že to nemá vliv na vlastnosti, na něž se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

2.12

Typ „odrazky“ je určen modely a popisnou literaturou předloženými spolu se žádostí o schválení. Odrazky lze považovat za odrazky téhož typu, pokud mají jeden nebo více „optických celků odrazky“, které jsou totožné s optickými celky standardního modelu, nebo nejsou-li totožné, jsou symetrické a vhodné k tomu, aby byly namontovány jedna na levou a jedna na pravou stranu vozidla, a pokud se jejich ostatní části liší od částí standardního modelu pouze tak, že to nemá vliv na vlastnosti, na něž se vztahuje tento předpis.

| 2.13 | Odrazky se dělí do tří tříd v závislosti na jejich fotometrických vlastnostech: třídy IA nebo IB, třídy IIIA nebo IIIB a třídy IVA. |
| --- | --- |

2.13

Odrazky se dělí do tří tříd v závislosti na jejich fotometrických vlastnostech: třídy IA nebo IB, třídy IIIA nebo IIIB a třídy IVA.

| 2.14 | Odrazky třídy IB a IIIB jsou zařízení kombinovaná s jinými signalizačními svítilnami, které nejsou vodotěsné podle přílohy 8 bodu 1.1 a které jsou integrované do karosérie vozidla. |
| --- | --- |

2.14

Odrazky třídy IB a IIIB jsou zařízení kombinovaná s jinými signalizačními svítilnami, které nejsou vodotěsné podle přílohy 8 bodu 1.1 a které jsou integrované do karosérie vozidla.

| 2.15 | „Barva odraženého světla zařízení“. Definice barvy odraženého světla jsou uvedeny v bodě 2.30 předpisu č. 48. |
| --- | --- |

2.15

„Barva odraženého světla zařízení“. Definice barvy odraženého světla jsou uvedeny v bodě 2.30 předpisu č. 48.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1 | Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo případně jeho řádně pověřený zástupce.
  Žadatel může v žádosti uvést, že zařízení lze na vozidlo namontovat s různým sklonem referenční osy vůči referenčním rovinám vozidla a vůči povrchu vozovky nebo v případě odrazek tříd IA, IB a IVA může být pootočeno kolem své referenční osy; tyto různé podmínky montáže se uvedou ve formuláři oznámení. K žádosti se přiloží:






  3.1.1 | dostatečně podrobné výkresy ve třech kopiích umožňující identifikovat typ, vyznačující geometrickou polohu / geometrické polohy, v níž/nichž lze odrazku namontovat na vozidlo, a v případě odrazek třídy IB nebo IIIB podrobnosti o montáži. Výkresy musí rovněž zobrazovat polohu určenou pro schvalovací číslo a označení třídy ve vztahu ke kružnici schvalovací značky; |
| --- | --- | --- |

3.1

Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo případně jeho řádně pověřený zástupce.

Žadatel může v žádosti uvést, že zařízení lze na vozidlo namontovat s různým sklonem referenční osy vůči referenčním rovinám vozidla a vůči povrchu vozovky nebo v případě odrazek tříd IA, IB a IVA může být pootočeno kolem své referenční osy; tyto různé podmínky montáže se uvedou ve formuláři oznámení. K žádosti se přiloží:

3.1.1

dostatečně podrobné výkresy ve třech kopiích umožňující identifikovat typ, vyznačující geometrickou polohu / geometrické polohy, v níž/nichž lze odrazku namontovat na vozidlo, a v případě odrazek třídy IB nebo IIIB podrobnosti o montáži. Výkresy musí rovněž zobrazovat polohu určenou pro schvalovací číslo a označení třídy ve vztahu ke kružnici schvalovací značky;

| 3.1.2 | stručný popis udávající technické specifikace materiálů, z nichž je optický celek odrazky zhotoven; |
| --- | --- |

3.1.2

stručný popis udávající technické specifikace materiálů, z nichž je optický celek odrazky zhotoven;

| 3.1.3 | vzorky odrazek v barvě uvedené výrobcem a v případě potřeby prostředky k jejich upevnění; počet vzorků, které mají být předloženy, je uveden v příloze 4 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.1.3

vzorky odrazek v barvě uvedené výrobcem a v případě potřeby prostředky k jejich upevnění; počet vzorků, které mají být předloženy, je uveden v příloze 4 tohoto předpisu;

| 3.1.4 | popřípadě dva vzorky jiné barvy / jiných barev k současnému nebo následnému rozšíření schválení na zařízení jiné barvy / jiných barev; |
| --- | --- |

3.1.4

popřípadě dva vzorky jiné barvy / jiných barev k současnému nebo následnému rozšíření schválení na zařízení jiné barvy / jiných barev;

| 3.1.5 | v případě zařízení třídy IVA: vzorky odrazek a v případě potřeby prostředky k jejich upevnění; počet vzorků, které mají být předloženy, je uveden v příloze 4 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.1.5

v případě zařízení třídy IVA: vzorky odrazek a v případě potřeby prostředky k jejich upevnění; počet vzorků, které mají být předloženy, je uveden v příloze 4 tohoto předpisu.

4.   ZNAČENÍ

| 4.1 | Každá odrazka předložená ke schválení musí být opatřena:






  4.1.1 | obchodním názvem nebo značkou žadatele; |
| --- | --- | --- |

4.1

Každá odrazka předložená ke schválení musí být opatřena:

4.1.1

obchodním názvem nebo značkou žadatele;

| 4.1.2 | slovem „TOP“ napsaným vodorovně na nejvyšší části činné plochy, je-li takové označení nezbytné k jednoznačnému určení úhlu nebo úhlů rotace předepsaných výrobcem. |
| --- | --- |

4.1.2

slovem „TOP“ napsaným vodorovně na nejvyšší části činné plochy, je-li takové označení nezbytné k jednoznačnému určení úhlu nebo úhlů rotace předepsaných výrobcem.

| 4.2 | Na každé odrazce musí být dostatek místa k umístění schvalovací značky. Toto místo musí být vyznačeno na výkresech uvedených v bodě 3.1.1 výše. |
| --- | --- |

4.2

Na každé odrazce musí být dostatek místa k umístění schvalovací značky. Toto místo musí být vyznačeno na výkresech uvedených v bodě 3.1.1 výše.

| 4.3 | Označení musí být umístěna na činné ploše nebo na jedné z činných ploch odrazky a musí být po montáži odrazky na vozidlo zvenčí viditelná. |
| --- | --- |

4.3

Označení musí být umístěna na činné ploše nebo na jedné z činných ploch odrazky a musí být po montáži odrazky na vozidlo zvenčí viditelná.

| 4.4 | Označení musí být jasně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

4.4

Označení musí být jasně čitelná a nesmazatelná.

5.   SCHVÁLENÍ

| 5.1 | Splňují-li všechny předložené vzorky požadavky tohoto předpisu, schválení se udělí. |
| --- | --- |

5.1

Splňují-li všechny předložené vzorky požadavky tohoto předpisu, schválení se udělí.

| 5.2 | Je-li schválení udělené pro určitou odrazku rozšířeno na jiná taková zařízení lišící se pouze barvou, musí oba vzorky jiné barvy předložené v souladu s bodem 3.1.4 tohoto předpisu vyhovovat pouze kolorimetrickým specifikacím a ostatní zkoušky se již nevyžadují. Bod 5.2 se nepoužije na zařízení třídy IVA. |
| --- | --- |

5.2

Je-li schválení udělené pro určitou odrazku rozšířeno na jiná taková zařízení lišící se pouze barvou, musí oba vzorky jiné barvy předložené v souladu s bodem 3.1.4 tohoto předpisu vyhovovat pouze kolorimetrickým specifikacím a ostatní zkoušky se již nevyžadují. Bod 5.2 se nepoužije na zařízení třídy IVA.

| 5.3 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 02, což odpovídá sérii změn 02, která vstoupila v platnost dne 1. července 1985) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu odrazky, na nějž se vztahuje tento předpis, kromě případu, kdy je schválení rozšířeno na zařízení lišící se pouze barvou. |
| --- | --- |

5.3

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 02, což odpovídá sérii změn 02, která vstoupila v platnost dne 1. července 1985) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu odrazky, na nějž se vztahuje tento předpis, kromě případu, kdy je schválení rozšířeno na zařízení lišící se pouze barvou.

| 5.4 | Oznámení o schválení nebo o rozšíření nebo odmítnutí schválení typu odrazky podle tohoto předpisu bude smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, sděleno prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.4

Oznámení o schválení nebo o rozšíření nebo odmítnutí schválení typu odrazky podle tohoto předpisu bude smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, sděleno prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu.

| 5.5 | Na každou odrazku, která je v souladu s typem schváleným podle tohoto předpisu, se na místo uvedené výše v bodu 4.2 kromě označení předepsaného v bodu 4.1 umístí:






  5.5.1 | mezinárodní schvalovací značka, která se skládá z:






  5.5.1.1 | písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4); |
| --- | --- | --- | --- |

5.5

Na každou odrazku, která je v souladu s typem schváleným podle tohoto předpisu, se na místo uvedené výše v bodu 4.2 kromě označení předepsaného v bodu 4.1 umístí:

5.5.1

mezinárodní schvalovací značka, která se skládá z:

5.5.1.1

písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4);

| 5.5.1.2 | čísla schválení; |
| --- | --- |

5.5.1.2

čísla schválení;

| 5.5.1.3 | skupiny symbolů IA, IB, IIIB nebo IVA, které označují třídu schválené odrazky. |
| --- | --- |

5.5.1.3

skupiny symbolů IA, IB, IIIB nebo IVA, které označují třídu schválené odrazky.

| 5.6 | Jsou-li dvě nebo více svítilen součástí téže jednotky skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen (včetně odrazky), udělí se schválení, pouze pokud každá z těchto svítilen splňuje požadavky tohoto předpisu nebo jiného předpisu. Svítilny, které nesplňují požadavky žádného z těchto předpisů, nesmí být součástí takové jednotky skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen.






  5.6.1 | Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny splňují požadavky několika předpisů, lze použít jedinou mezinárodní schvalovací značku sestávající z písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení vystavila, dále ze schvalovacího čísla a případně požadované šipky. Tato schvalovací značka může být umístěna kdekoliv na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách, pokud:






  5.6.1.1 | je po jejich namontování viditelná; |
| --- | --- | --- | --- |

5.6

Jsou-li dvě nebo více svítilen součástí téže jednotky skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen (včetně odrazky), udělí se schválení, pouze pokud každá z těchto svítilen splňuje požadavky tohoto předpisu nebo jiného předpisu. Svítilny, které nesplňují požadavky žádného z těchto předpisů, nesmí být součástí takové jednotky skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen.

5.6.1

Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny splňují požadavky několika předpisů, lze použít jedinou mezinárodní schvalovací značku sestávající z písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení vystavila, dále ze schvalovacího čísla a případně požadované šipky. Tato schvalovací značka může být umístěna kdekoliv na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách, pokud:

5.6.1.1

je po jejich namontování viditelná;

| 5.6.1.2 | není možno žádnou část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, která převádí světlo, odstranit, aniž by současně nedošlo k odstranění schvalovací značky. |
| --- | --- |

5.6.1.2

není možno žádnou část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, která převádí světlo, odstranit, aniž by současně nedošlo k odstranění schvalovací značky.

| 5.6.2 | Pro každou svítilnu se vyznačí identifikační symbol podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušných sérií změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení:






  5.6.2.1 | buď na příslušné ploše vyzařující světlo; |
| --- | --- | --- |

5.6.2

Pro každou svítilnu se vyznačí identifikační symbol podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušných sérií změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení:

5.6.2.1

buď na příslušné ploše vyzařující světlo;

| 5.6.2.2 | nebo ve skupině tak, aby bylo možno každou ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jasně identifikovat (viz možné příklady uvedené v příloze 3). |
| --- | --- |

5.6.2.2

nebo ve skupině tak, aby bylo možno každou ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jasně identifikovat (viz možné příklady uvedené v příloze 3).

| 5.6.3 | Jednotlivé části schvalovací značky nesmí být menší než minimální velikost vyžadovaná pro nejmenší z jednotlivých značek podle předpisu, podle kterého bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

5.6.3

Jednotlivé části schvalovací značky nesmí být menší než minimální velikost vyžadovaná pro nejmenší z jednotlivých značek podle předpisu, podle kterého bylo schválení uděleno.

| 5.6.4 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

5.6.4

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis.

| 5.7 | Schvalovací značka musí být jasně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

5.7

Schvalovací značka musí být jasně čitelná a nesmazatelná.

| 5.8 | Příklady uspořádání schvalovacích značek pro jednotlivou svítilnu (obrázek 1) a pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny (obrázek 2), včetně všech výše popsaných doplňujících symbolů, jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.8

Příklady uspořádání schvalovacích značek pro jednotlivou svítilnu (obrázek 1) a pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny (obrázek 2), včetně všech výše popsaných doplňujících symbolů, jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu.

6.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 6.1 | Odrazky musí být konstruovány tak, aby fungovaly uspokojivým způsobem, a to i nadále za běžného používání. Kromě toho nesmí mít konstrukční ani výrobní závady, které by bránily jejich účinnému fungování nebo udržování v dobrém stavu. |
| --- | --- |

6.1

Odrazky musí být konstruovány tak, aby fungovaly uspokojivým způsobem, a to i nadále za běžného používání. Kromě toho nesmí mít konstrukční ani výrobní závady, které by bránily jejich účinnému fungování nebo udržování v dobrém stavu.

| 6.2 | Součásti odrazek nesmí být možné snadno odmontovat. |
| --- | --- |

6.2

Součásti odrazek nesmí být možné snadno odmontovat.

| 6.3 | Optické celky odrazek nesmí být výměnné. |
| --- | --- |

6.3

Optické celky odrazek nesmí být výměnné.

| 6.4 | Vnější povrch odrazek musí být možné snadno očistit. Jejich povrch proto nesmí být drsný; jejich případné výčnělky nesmí bránit snadnému čištění. |
| --- | --- |

6.4

Vnější povrch odrazek musí být možné snadno očistit. Jejich povrch proto nesmí být drsný; jejich případné výčnělky nesmí bránit snadnému čištění.

| 6.5 | Prostředky pro připevnění zařízení třídy IVA musí umožňovat pevné a trvalé spojení mezi zařízením a vozidlem. |
| --- | --- |

6.5

Prostředky pro připevnění zařízení třídy IVA musí umožňovat pevné a trvalé spojení mezi zařízením a vozidlem.

| 6.6 | Vnitřní povrch odrazky nesmí být za běžného používaní přístupný. |
| --- | --- |

6.6

Vnitřní povrch odrazky nesmí být za běžného používaní přístupný.

7.   ZVLÁŠTNÍ SPECIFIKACE (ZKOUŠKY)

| 7.1 | Odrazky musí též splňovat podmínky pro rozměry a tvar a rovněž kolorimetrické, fotometrické, fyzikální a mechanické požadavky stanovené v přílohách 5 až 11 a 13 tohoto předpisu. Zkušební postupy jsou popsány v příloze 4 (třídy IA, IIIA), příloze 14 (třída IVA) a příloze 16 (třídy IB, IIIB). |
| --- | --- |

7.1

Odrazky musí též splňovat podmínky pro rozměry a tvar a rovněž kolorimetrické, fotometrické, fyzikální a mechanické požadavky stanovené v přílohách 5 až 11 a 13 tohoto předpisu. Zkušební postupy jsou popsány v příloze 4 (třídy IA, IIIA), příloze 14 (třída IVA) a příloze 16 (třídy IB, IIIB).

| 7.2 | Podle povahy materiálů, z nichž jsou odrazky a zvláště jejich optické jednotky zhotoveny, mohou příslušné orgány laboratořím povolit, aby vynechaly některé zkoušky, které nejsou nezbytné, s výslovnou výhradou, že takovéto vynechání musí být zaznamenáno v rubrice „Poznámky“ ve formuláři oznámení o schválení. |
| --- | --- |

7.2

Podle povahy materiálů, z nichž jsou odrazky a zvláště jejich optické jednotky zhotoveny, mohou příslušné orgány laboratořím povolit, aby vynechaly některé zkoušky, které nejsou nezbytné, s výslovnou výhradou, že takovéto vynechání musí být zaznamenáno v rubrice „Poznámky“ ve formuláři oznámení o schválení.

8.   SHODNOST VÝROBY

Postupy kontroly shodnosti výroby musí být v souladu s postupy, které stanoví dodatek 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), a musí splňovat následující požadavky:

| 8.1 | Odrazky schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby se shodovaly se schváleným typem, a to tím, že splňují požadavky stanovené výše v bodech 6 a 7. |
| --- | --- |

8.1

Odrazky schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby se shodovaly se schváleným typem, a to tím, že splňují požadavky stanovené výše v bodech 6 a 7.

| 8.2 | Musí být splněny minimální požadavky na postupy kontroly shodnosti výroby stanovené v příloze 17 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.2

Musí být splněny minimální požadavky na postupy kontroly shodnosti výroby stanovené v příloze 17 tohoto předpisu.

| 8.3 | Musí být splněny minimální požadavky na výběr vzorků inspektorem stanovené v příloze 18 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.3

Musí být splněny minimální požadavky na výběr vzorků inspektorem stanovené v příloze 18 tohoto předpisu.

| 8.4 | Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Běžná četnost takových ověření je jednou za dva roky. |
| --- | --- |

8.4

Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Běžná četnost takových ověření je jednou za dva roky.

9.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 9.1 | Pokud nejsou požadavky splněny nebo pokud odrazka opatřená schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu odrazky odejmuto. |
| --- | --- |

9.1

Pokud nejsou požadavky splněny nebo pokud odrazka opatřená schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu odrazky odejmuto.

| 9.2 | Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2

Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu.

10.   UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení definitivně ukončí výrobu určitého typu odrazky, která byla schválena podle tohoto předpisu, je povinen informovat o tom orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení o této skutečnosti uvedený orgán podá zprávu ostatním smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody uplatňující tento předpis sdělí sekretariátu OSN názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a správních orgánů, které udělují schválení a kterým se zasílají oznámení o udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odebrání schválení vydaného v jiných zemích.

12.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Smluvní strany uplatňující tento předpis:

| 12.1 | nadále uznávají schválení vydaná pro dřívější třídy I, II a III, pokud jde o montáž odrazek určených jako náhradní díly pro vozidla v provozu; |
| --- | --- |

12.1

nadále uznávají schválení vydaná pro dřívější třídy I, II a III, pokud jde o montáž odrazek určených jako náhradní díly pro vozidla v provozu;

| 12.2 | mohou vydávat schválení pro třídy I a II na základě původního předpisu (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 ze dne 23. září 1964), pokud jsou zařízení určena jako náhradní díly k montáži na vozidla v provozu a nebylo by technicky proveditelné, aby dotčená zařízení splňovala fotometrické požadavky pro třídu IA; |
| --- | --- |

12.2

mohou vydávat schválení pro třídy I a II na základě původního předpisu (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 ze dne 23. září 1964), pokud jsou zařízení určena jako náhradní díly k montáži na vozidla v provozu a nebylo by technicky proveditelné, aby dotčená zařízení splňovala fotometrické požadavky pro třídu IA;

| 12.3 | mohou zakázat montáž odrazek, které nesplňují požadavky tohoto předpisu:






  12.3.1 | na vozidla, pro něž bylo schválení typu nebo individuální schválení vydáno dne 20. března 1984 nebo po tomto datu; |
| --- | --- | --- |

12.3

mohou zakázat montáž odrazek, které nesplňují požadavky tohoto předpisu:

12.3.1

na vozidla, pro něž bylo schválení typu nebo individuální schválení vydáno dne 20. března 1984 nebo po tomto datu;

| 12.3.2 | na vozidla poprvé uvedená do provozu dne 20. března 1985 nebo po tomto datu. |
| --- | --- |

12.3.2

na vozidla poprvé uvedená do provozu dne 20. března 1985 nebo po tomto datu.

---

(1)  Rovněž nazývané „odrazka“.

(2)  Podle definice v příloze 7 Souborné rezoluce pro konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, naposledy pozměněný dokumentem Amend. 4).

(3)  Definice technických termínů (kromě definic v předpise č. 48) jsou definicemi, které přijala Mezinárodní komise pro osvětlení (International Commission on Illumination, CIE).

(4)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují členské státy, přičemž použijí svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (neobsazeno) a 56 pro Černou Horu. Následující čísla budou přidělována dalším zemím chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách vzájemného uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.

---

PŘÍLOHA 1

ODRAZKA

Symboly a jednotky

| A | = | oblast činné plochy odrazky (cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | referenční střed |
| NC | = | referenční osa |
| Rr | = | příjemce, pozorovatel nebo měřicí zařízení |
| Cr | = | střed příjemce záření |
| Ør | = | průměr příjemce Rr, je-li kruhový (cm) |
| Se | = | zdroj osvětlení |
| Cs | = | střed zdroje osvětlení |
| Øs | = | průměr zdroje osvětlení (cm) |
| De | = | vzdálenost od středu Cs ke středu C (m) |
| D'e | = | vzdálenost od středu Cr ke středu C (m) |

A

=

oblast činné plochy odrazky (cm2)

C

=

referenční střed

NC

=

referenční osa

Rr

=

příjemce, pozorovatel nebo měřicí zařízení

Cr

=

střed příjemce záření

Ør

=

průměr příjemce Rr, je-li kruhový (cm)

Se

=

zdroj osvětlení

Cs

=

střed zdroje osvětlení

Øs

=

průměr zdroje osvětlení (cm)

De

=

vzdálenost od středu Cs ke středu C (m)

D'e

=

vzdálenost od středu Cr ke středu C (m)

| Poznámka: | Vzdálenosti De a D'e jsou obvykle téměř totožné a za běžných podmínek pozorování lze předpokládat, že De = D'e. |
| --- | --- |

Poznámka:

Vzdálenosti De a D'e jsou obvykle téměř totožné a za běžných podmínek pozorování lze předpokládat, že De = D'e.

| D | = | vzdálenost pozorování, od které a za kterou se činná plocha jeví jako souvislá |
| --- | --- | --- |
| α | = | úhel rozptylu |
| β | = | úhel osvětlení. Pokud jde o přímku CsC, která se vždy považuje za vodorovnou, klade se před tento úhel znaménko – (vlevo), + (vpravo), + (nahoru) nebo – (dolů) podle polohy zdroje Se vzhledem k ose NC při pohledu směrem k odrazce. Pro jakýkoli směr určený dvěma úhly, svislým a vodorovným, se vždy jako první uvádí svislý úhel. |
| γ | = | úhlový průměr měřicího zařízení Rr pozorovaný z bodu C |
| δ | = | úhlový průměr zdroje Se pozorovaný z bodu C |
| ε | = | rotační úhel. Tento úhel je kladný, je-li pootočení ve směru hodinových ručiček při pohledu směrem k činné ploše. Je-li odrazka označena slovem „TOP“, považuje se takto označená poloha za původní. |
| E | = | osvětlení odrazky (lux) |
| CIL | = | koeficient svítivosti (mcd/lux)
  Úhly jsou vyjádřeny ve stupních a minutách. |

D

=

vzdálenost pozorování, od které a za kterou se činná plocha jeví jako souvislá

α

=

úhel rozptylu

β

=

úhel osvětlení. Pokud jde o přímku CsC, která se vždy považuje za vodorovnou, klade se před tento úhel znaménko – (vlevo), + (vpravo), + (nahoru) nebo – (dolů) podle polohy zdroje Se vzhledem k ose NC při pohledu směrem k odrazce. Pro jakýkoli směr určený dvěma úhly, svislým a vodorovným, se vždy jako první uvádí svislý úhel.

γ

=

úhlový průměr měřicího zařízení Rr pozorovaný z bodu C

δ

=

úhlový průměr zdroje Se pozorovaný z bodu C

ε

=

rotační úhel. Tento úhel je kladný, je-li pootočení ve směru hodinových ručiček při pohledu směrem k činné ploše. Je-li odrazka označena slovem „TOP“, považuje se takto označená poloha za původní.

E

=

osvětlení odrazky (lux)

CIL

=

koeficient svítivosti (mcd/lux)

Úhly jsou vyjádřeny ve stupních a minutách.

ODRAZKY

Symboly

Image

---

PŘÍLOHA 2

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 3

PŘÍKLADY SCHVALOVACÍCH ZNAČEK

Obrázek 1

(Značení pro jednotlivé svítilny)

MODEL A

Image

MODEL B

Image

MODEL C

Image

| Poznámka: | Výše uvedené schvalovací číslo musí být umístěno v blízkosti kružnice, v níž se nachází písmeno „E“, avšak v libovolné poloze ve vztahu k této kružnici. Číslice, které tvoří schvalovací číslo, musí být orientovány stejně jako písmeno „E“. Skupina symbolů označujících třídu musí být umístěna přesně na opačné straně kružnice než schvalovací číslo. Odpovědné orgány nepoužijí schvalovací čísla IA, IB, IIIA, IIIB a IVA, která by mohla být zaměněna se symboly tříd IA, IB, IIIA, IIIB a IVA.
  Tyto nákresy uvádějí různá možná uspořádání a jsou uvedeny jen pro příklad.
  Výše uvedená schvalovací značka umístěná na odrazce udává, že příslušný typ odrazky byl schválen v Nizozemsku (E4) pod schvalovacím číslem 02216. Schvalovací číslo udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu ve znění série změn 02. |
| --- | --- |

Poznámka:

Výše uvedené schvalovací číslo musí být umístěno v blízkosti kružnice, v níž se nachází písmeno „E“, avšak v libovolné poloze ve vztahu k této kružnici. Číslice, které tvoří schvalovací číslo, musí být orientovány stejně jako písmeno „E“. Skupina symbolů označujících třídu musí být umístěna přesně na opačné straně kružnice než schvalovací číslo. Odpovědné orgány nepoužijí schvalovací čísla IA, IB, IIIA, IIIB a IVA, která by mohla být zaměněna se symboly tříd IA, IB, IIIA, IIIB a IVA.

Tyto nákresy uvádějí různá možná uspořádání a jsou uvedeny jen pro příklad.

Výše uvedená schvalovací značka umístěná na odrazce udává, že příslušný typ odrazky byl schválen v Nizozemsku (E4) pod schvalovacím číslem 02216. Schvalovací číslo udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu ve znění série změn 02.

Obrázek 2

(Zjednodušené značení skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen)

MODEL D

Image

MODEL E

Image

MODEL F

Image

| Poznámka: | Uvedené tři příklady schvalovacích značek, modely D, E a F, představují tři možné varianty označení světelného zařízení v případě, že součástí jednoho celku skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jsou dvě nebo více svítilen. Tato schvalovací značka udává, že zařízení bylo schváleno v Nizozemsku (E4) pod schvalovacím číslem 3333 a že sestává z/ze: | odrazky třídy IA schválené podle série změn 02 předpisu č. 3; |
| --- | --- | --- |

Poznámka:

Uvedené tři příklady schvalovacích značek, modely D, E a F, představují tři možné varianty označení světelného zařízení v případě, že součástí jednoho celku skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jsou dvě nebo více svítilen. Tato schvalovací značka udává, že zařízení bylo schváleno v Nizozemsku (E4) pod schvalovacím číslem 3333 a že sestává z/ze:

odrazky třídy IA schválené podle série změn 02 předpisu č. 3;

| | zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle předpisu č. 6 v původním znění; |
| --- | --- |

zadní směrové svítilny kategorie 2a schválené podle předpisu č. 6 v původním znění;

| | červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7. |
| --- | --- |

červené zadní obrysové svítilny (R) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7.

| | zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění; |
| --- | --- |

zadní mlhové svítilny (F) schválené podle předpisu č. 38 v původním znění;

| | zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění; |
| --- | --- |

zpětného světlometu (AR) schváleného podle předpisu č. 23 v původním znění;

| | brzdové svítilny s dvěma úrovněmi svítivosti (S2) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7. |
| --- | --- |

brzdové svítilny s dvěma úrovněmi svítivosti (S2) schválené podle série změn 01 předpisu č. 7.

---

PŘÍLOHA 4

ZKUŠEBNÍ POSTUP – TŘÍDA IA A TŘÍDA IIIA

| 1. | Žadatel předloží ke schválení deset vzorků, které se zkoušejí v pořadí uvedeném v příloze 12. |
| --- | --- |

1.

Žadatel předloží ke schválení deset vzorků, které se zkoušejí v pořadí uvedeném v příloze 12.

| 2. | Po ověření všeobecných specifikací (bod 6 předpisu) a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se všech deset vzorků podrobí zkoušce odolnosti vůči teplu popsané v příloze 10 tohoto předpisu a nejméně jednu hodinu po této zkoušce se zkoušejí jejich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svítivosti CIL (příloha 7) při úhlu rozptylu 20’ a úhlu osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nutné, v poloze definované v příloze 7 bodu 4 a 4.1. Dvě odrazky, u nichž je naměřena minimální a maximální hodnota, se pak plně vyzkoušejí podle přílohy 7. Tyto dva vzorky si laboratoře ponechají pro případné další zkoušky, které mohou být považovány za nutné. Ostatních osm vzorků se rozdělí do čtyř skupin po dvou:







  První skupina | : | Oba vzorky se postupně podrobí zkoušce odolnosti vůči pronikání vody (příloha 8 bod 1.1) a poté, jsou-li výsledky zkoušky uspokojivé, zkoušce odolnosti vůči palivům a mazivům (příloha 8 body 3 a 4). |
| --- | --- | --- | --- |
| Druhá skupina | : | Oba vzorky se v případě nutnosti podrobí korozní zkoušce (příloha 8 bod 2) a poté zkoušce odolnosti zadní stěny odrazky vůči odírání (příloha 8 bod 5). |
| Třetí skupina | : | Oba vzorky se podrobí zkoušce časové stálosti optických vlastností odrazky (příloha 9). |
| Čtvrtá skupina | : | Oba vzorky se podrobí zkoušce barevné stálosti (příloha 11). |

2.

Po ověření všeobecných specifikací (bod 6 předpisu) a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se všech deset vzorků podrobí zkoušce odolnosti vůči teplu popsané v příloze 10 tohoto předpisu a nejméně jednu hodinu po této zkoušce se zkoušejí jejich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svítivosti CIL (příloha 7) při úhlu rozptylu 20’ a úhlu osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nutné, v poloze definované v příloze 7 bodu 4 a 4.1. Dvě odrazky, u nichž je naměřena minimální a maximální hodnota, se pak plně vyzkoušejí podle přílohy 7. Tyto dva vzorky si laboratoře ponechají pro případné další zkoušky, které mohou být považovány za nutné. Ostatních osm vzorků se rozdělí do čtyř skupin po dvou:

První skupina

:

Oba vzorky se postupně podrobí zkoušce odolnosti vůči pronikání vody (příloha 8 bod 1.1) a poté, jsou-li výsledky zkoušky uspokojivé, zkoušce odolnosti vůči palivům a mazivům (příloha 8 body 3 a 4).

Druhá skupina

:

Oba vzorky se v případě nutnosti podrobí korozní zkoušce (příloha 8 bod 2) a poté zkoušce odolnosti zadní stěny odrazky vůči odírání (příloha 8 bod 5).

Třetí skupina

:

Oba vzorky se podrobí zkoušce časové stálosti optických vlastností odrazky (příloha 9).

Čtvrtá skupina

:

Oba vzorky se podrobí zkoušce barevné stálosti (příloha 11).

| 3. | Po zkouškách uvedených v předchozím odstavci musí mít odrazky v každé skupině:






  3.1 | Barvu splňující podmínky stanovené v příloze 6. To se ověří kvalitativní metodou a v případě pochybností se potvrdí kvantitativní metodou. |
| --- | --- | --- |

3.

Po zkouškách uvedených v předchozím odstavci musí mít odrazky v každé skupině:

3.1

Barvu splňující podmínky stanovené v příloze 6. To se ověří kvalitativní metodou a v případě pochybností se potvrdí kvantitativní metodou.

| 3.2 | CIL splňující podmínky stanovené v příloze 7. Ověření se provádí pouze pro úhel rozptylu 20’ a úhel osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nezbytné, v poloze uvedené v příloze 7 bodech 4 a 4.1. |
| --- | --- |

3.2

CIL splňující podmínky stanovené v příloze 7. Ověření se provádí pouze pro úhel rozptylu 20’ a úhel osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nezbytné, v poloze uvedené v příloze 7 bodech 4 a 4.1.

---

PŘÍLOHA 5

SPECIFIKACE TVARU A ROZMĚRŮ

1.   TVAR A ROZMĚRY ODRAZEK TŘÍDY IA NEBO IB

| 1.1 | Tvar činných ploch musí být jednoduchý a při pozorování z normální vzdálenosti nesmí být snadno zaměnitelný za písmeno, číslici nebo trojúhelník. |
| --- | --- |

1.1

Tvar činných ploch musí být jednoduchý a při pozorování z normální vzdálenosti nesmí být snadno zaměnitelný za písmeno, číslici nebo trojúhelník.

| 1.2 | Bez ohledu na ustanovení předchozího odstavce je přípustný tvar připomínající písmena nebo číslice jednoduchých tvarů O, I, U nebo 8. |
| --- | --- |

1.2

Bez ohledu na ustanovení předchozího odstavce je přípustný tvar připomínající písmena nebo číslice jednoduchých tvarů O, I, U nebo 8.

2.   TVAR A ROZMĚRY ODRAZEK TŘÍDY IIIA A IIIIB (viz dodatek této přílohy)

| 2.1 | Činné plochy odrazek třídy IIIA a IIIB musí mít tvar rovnostranného trojúhelníku. Je-li v jednom z rohů uvedeno slovo „TOP“, musí vrchol tohoto rohu směřovat nahoru. |
| --- | --- |

2.1

Činné plochy odrazek třídy IIIA a IIIB musí mít tvar rovnostranného trojúhelníku. Je-li v jednom z rohů uvedeno slovo „TOP“, musí vrchol tohoto rohu směřovat nahoru.

| 2.2 | Činná plocha může, ale nemusí mít ve svém středu trojúhelníkovou neodraznou plochu, jejíž strany jsou rovnoběžné se stranami vnějšího trojúhelníku. |
| --- | --- |

2.2

Činná plocha může, ale nemusí mít ve svém středu trojúhelníkovou neodraznou plochu, jejíž strany jsou rovnoběžné se stranami vnějšího trojúhelníku.

| 2.3 | Činná plocha může, ale nemusí být souvislá. Nejkratší vzdálenost mezi dvěma přilehlými optickými celky odrazky však nesmí v žádném případě přesáhnout 15 mm. |
| --- | --- |

2.3

Činná plocha může, ale nemusí být souvislá. Nejkratší vzdálenost mezi dvěma přilehlými optickými celky odrazky však nesmí v žádném případě přesáhnout 15 mm.

| 2.4 | Činná plocha odrazky se považuje za souvislou, jestliže okraje činných ploch přilehlých samostatných optických celků jsou rovnoběžné a tyto optické celky jsou rovnoměrně rozloženy po celé pevné ploše trojúhelníku. |
| --- | --- |

2.4

Činná plocha odrazky se považuje za souvislou, jestliže okraje činných ploch přilehlých samostatných optických celků jsou rovnoběžné a tyto optické celky jsou rovnoměrně rozloženy po celé pevné ploše trojúhelníku.

| 2.5 | Není-li činná plocha souvislá, nesmí být počet samostatných optických celků odrazky včetně rohových na žádné ze stran trojúhelníku menší než čtyři. |
| --- | --- |

2.5

Není-li činná plocha souvislá, nesmí být počet samostatných optických celků odrazky včetně rohových na žádné ze stran trojúhelníku menší než čtyři.

| 2.5.1 | Samostatné optické celky odrazky nesmí být výměnné, pokud nejsou tvořeny schválenými odrazkami třídy IA. |
| --- | --- |

2.5.1

Samostatné optické celky odrazky nesmí být výměnné, pokud nejsou tvořeny schválenými odrazkami třídy IA.

| 2.6 | Vnější okraje činných ploch trojúhelníkových odrazek třídy IIIA a IIIB musí mít délku v rozsahu od 150 mm do 200 mm. Jde-li o typ trojúhelníkových odrazek s dutinou, musí být kolmo měřená šířka stran rovna nejméně 20 % účinné délky mezi nejzazšími okraji činné plochy. |
| --- | --- |

2.6

Vnější okraje činných ploch trojúhelníkových odrazek třídy IIIA a IIIB musí mít délku v rozsahu od 150 mm do 200 mm. Jde-li o typ trojúhelníkových odrazek s dutinou, musí být kolmo měřená šířka stran rovna nejméně 20 % účinné délky mezi nejzazšími okraji činné plochy.

3.   TVAR A ROZMĚRY ODRAZEK TŘÍDY IVA

| 3.1 | Tvar ploch výstupu světla musí být jednoduchý a při pozorování z normální vzdálenosti nesmí být snadno zaměnitelný za písmeno, číslici nebo trojúhelník. Tvar připomínající písmena či číslice jednoduchých tvarů O, I, U nebo 8 je však přípustný. |
| --- | --- |

3.1

Tvar ploch výstupu světla musí být jednoduchý a při pozorování z normální vzdálenosti nesmí být snadno zaměnitelný za písmeno, číslici nebo trojúhelník. Tvar připomínající písmena či číslice jednoduchých tvarů O, I, U nebo 8 je však přípustný.

| 3.2 | Plocha výstupu světla odrazky musí být nejméně 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2

Plocha výstupu světla odrazky musí být nejméně 25 cm2.

4.   Shoda s výše uvedenými specifikacemi se ověří vizuální kontrolou.

Dodatek

Odrazky pro přípojná vozidla – třídy IIIA a IIIB

Image

Poznámka: Tyto náčrty slouží pouze pro ilustraci.

---

PŘÍLOHA 6

KOLORIMETRICKÉ SPECIFIKACE

| 1. | Tyto specifikace platí pouze pro čiré, červené nebo oranžové odrazky.






  1.1 | Odrazky se mohou skládat z kombinovaného optického celku odrazky a filtru, které musí být řešeny tak, aby je nebylo možné za běžných podmínek používání oddělit. |
| --- | --- | --- |

1.

Tyto specifikace platí pouze pro čiré, červené nebo oranžové odrazky.

1.1

Odrazky se mohou skládat z kombinovaného optického celku odrazky a filtru, které musí být řešeny tak, aby je nebylo možné za běžných podmínek používání oddělit.

| 1.2 | Barvení optických celků odrazky a filtrů nátěrem nebo lakováním není přípustné. |
| --- | --- |

1.2

Barvení optických celků odrazky a filtrů nátěrem nebo lakováním není přípustné.

| 2. | Je-li odrazka osvětlena světelným zdrojem A podle normy CIE při úhlu rozptylu 1/3 stupně a úhlu osvětlení V = H = 0 stupňů nebo vytváří-li odrazné světlo na bezbarvé ploše při úhlu V = +/– 5 stupňů, H = 0 stupňů, musí být tříbarevné souřadnice odráženého světelného toku v mezích podle bodu 2.30 předpisu č. 48. |
| --- | --- |

2.

Je-li odrazka osvětlena světelným zdrojem A podle normy CIE při úhlu rozptylu 1/3 stupně a úhlu osvětlení V = H = 0 stupňů nebo vytváří-li odrazné světlo na bezbarvé ploše při úhlu V = +/– 5 stupňů, H = 0 stupňů, musí být tříbarevné souřadnice odráženého světelného toku v mezích podle bodu 2.30 předpisu č. 48.

| 3. | Čiré odrazky nesmí vytvářet selektivní odraz světla, to znamená, že tříbarevné souřadnice „x“ a „y“ standardního světelného zdroje A užitého k osvětlení odrazky nesmí po odražení odrazkou vykázat větší změny než 0,01. |
| --- | --- |

3.

Čiré odrazky nesmí vytvářet selektivní odraz světla, to znamená, že tříbarevné souřadnice „x“ a „y“ standardního světelného zdroje A užitého k osvětlení odrazky nesmí po odražení odrazkou vykázat větší změny než 0,01.

---

PŘÍLOHA 7

FOTOMETRICKÉ SPECIFIKACE

1.   V žádosti o schválení musí žadatel uvést jednu referenční osu nebo více referenčních os nebo rozsah referenčních os odpovídajících úhlu osvětlení V = H = 0° podle tabulky součinitelů svítivosti (CIL).

Pokud výrobce uvede více než jednu referenční osu nebo rozsah různých referenčních os, musí se fotometrická měření zopakovat s přihlédnutím vždy k jiné referenční ose nebo ke krajní referenční ose z rozsahu referenčních os, jež výrobce uvedl.

2.   Při fotometrických měřeních se bere v úvahu pouze činná plocha vymezená rovinami přilehlými k nejzazším částem optického systému odrazky podle označení výrobce a ležící uvnitř kružnice o průměru 200 mm u tříd IA nebo IB, přičemž vlastní činná plocha se omezí na 100 cm2, aniž by plochy optických jednotek odrazky musely nutně této oblasti dosahovat. Výrobce uvede obvod plochy, která se má využít. U tříd IIIA, IIIB a IVA se posuzuje celá činná plocha bez omezení rozměru.

3.   Hodnoty CIL

3.1   Třída IA, třída IB, třída IIIA a třída IIIB

| 3.1.1 | Hodnoty CIL u červených odrazek nesmí být menší než hodnoty uvedené níže v tabulce vyjádřené pro uvedené úhly rozptylu a úhly osvětlení v milikandelách na lux.










  (ve stupních) |
| --- | --- |
| Třída | Úhel rozptylu
  α | Úhly osvětlení |
| svisle V | 0 | ± 10 | ± 5 |
| vodorovně H | 0 | 0 | ± 20 |
| IA, IB | 20′ | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30′ | | 5 | 2,8 | 2,5 |
| IIIA, IIIB | 20′ | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30′ | | 12 | 8 | 8 |

3.1.1

Hodnoty CIL u červených odrazek nesmí být menší než hodnoty uvedené níže v tabulce vyjádřené pro uvedené úhly rozptylu a úhly osvětlení v milikandelách na lux.

(ve stupních)

Třída

Úhel rozptylu

α

Úhly osvětlení

svisle V

0

± 10

± 5

vodorovně H

0

0

± 20

IA, IB

20′

300

200

100

1°30′

5

2,8

2,5

IIIA, IIIB

20′

450

200

150

1°30′

12

8

8

Hodnoty CIL, které jsou nižší než hodnoty uvedené v posledních dvou sloupcích výše uvedené tabulky, nejsou přípustné uvnitř prostorového úhlu, jehož vrchol je v referenčním středu, ohraničeného rovinami, které se protínají v těchto průsečnicích:

| (V = ± 10°, H = 0°) | (V = ± 5°, H = ± 20°). |
| --- | --- |

(V = ± 10°, H = 0°)

(V = ± 5°, H = ± 20°).

| 3.1.2 | Hodnoty CIL u oranžových odrazek třídy IA nebo IB musí být přinejmenším rovny hodnotám v tabulce uvedené výše v bodu 3.1.1 vynásobeným koeficientem 2,5. |
| --- | --- |

3.1.2

Hodnoty CIL u oranžových odrazek třídy IA nebo IB musí být přinejmenším rovny hodnotám v tabulce uvedené výše v bodu 3.1.1 vynásobeným koeficientem 2,5.

| 3.1.3 | Hodnoty CIL u čirých odrazek třídy IA nebo IB musí být přinejmenším rovny hodnotám v tabulce uvedené výše v bodu 3.1.1 vynásobeným koeficientem 4. |
| --- | --- |

3.1.3

Hodnoty CIL u čirých odrazek třídy IA nebo IB musí být přinejmenším rovny hodnotám v tabulce uvedené výše v bodu 3.1.1 vynásobeným koeficientem 4.

3.2   U odrazek třídy IVA musí být hodnoty CIL přinejmenším rovny hodnotám v tabulce uvedené níže vyjádřeným pro uvedené úhly rozptylu a úhly osvětlení v milikandelách na lux.

| (ve stupních) |
| --- |
| Barva | Úhel rozptylu
  α | Úhly osvětlení |
| svisle V | 0 | ±10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| vodorovně H | 0 | 0 | ± 20 | ± 30 | ± 40 | ± 50 |
| Bílá | 20′ | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30′ | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Oranžová | 20′ | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30′ | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Červená | 20′ | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30′ | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

(ve stupních)

Barva

Úhel rozptylu

α

Úhly osvětlení

svisle V

0

±10

0

0

0

0

vodorovně H

0

0

± 20

± 30

± 40

± 50

Bílá

20′

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30′

34

24

15

15

15

15

Oranžová

20′

1 125

750

380

335

290

250

1°30′

21

15

10

10

10

10

Červená

20′

450

300

150

135

115

100

1°30′

9

6

4

4

4

4

4.   Měří-li se CIL u odrazky při úhlu β rovném V = H = 0°, musí se zjistit, zda mírným pootočením odrazky nevzniká zrcadlový odraz. Vzniká-li takový odraz, provede se měření při úhlu β rovném V = ± 5°, H = 0°. Schválená poloha je ta, při níž má CIL nejnižší hodnotu.

4.1   Při úhlu osvětlení β rovném V = H = 0° nebo úhlu stanoveném výše v bodu 4 a úhlu rozptylu 20′ se odrazky neoznačené slovem „TOP“ pootočí kolem své referenční osy do polohy s nejnižší hodnotou CIL, která musí odpovídat hodnotě popsané výše v bodu 3. Měří-li se CIL při ostatních úhlech osvětlení a rozptylu, musí být odrazka umístěna v poloze odpovídající této hodnotě ε. Nedosáhne-li se uvedených hodnot, může se odrazka pootočit kolem své referenční osy o ± 5° od této polohy.

4.2   Při úhlu osvětlení β rovném V = H = 0° nebo úhlu popsaném výše v bodu 4 a úhlu rozptylu 20′ se odrazky označené slovem „TOP“ pootočí kolem své osy o ± 5°. V žádné z poloh, které odrazka při tomto pootočení zaujímá, nesmí být hodnota CIL nižší než předepsaná hodnota.

4.3   Přesáhne-li CIL při směru V = H = 0° a při ε = 0° stanovenou hodnotu o 50 % nebo více, musí se veškerá měření při všech úhlech osvětlení a rozptylu provádět při ε = 0°.

---

PŘÍLOHA 8

ODOLNOST VŮČI VNĚJŠÍM ČINITELŮM

1.   Odolnost vůči pronikání vody a nečistot

1.1   Zkouška ponořením do vody

1.1.1   Odrazky, ať jsou součástí svítilny nebo nikoliv, se zbaví všech odnímatelných částí a ponoří se na 10 minut do vody o teplotě 50 ± 5 °C, přičemž nejvyšší bod vrchní části činné plochy musí být 20 mm pod hladinou vody. Tato zkouška se zopakuje po otočení odrazky o 180 ° tak, aby činná plocha byla na dně a zadní strana byla zalita asi 20mm vrstvou vody. Tyto optické celky se poté za stejných podmínek ihned ponoří do vody o teplotě 25 ± 5 °C.

1.1.2   Do odrazné plochy optického celku odrazky nesmí vniknout voda. Zjistí-li se vizuální kontrolou jasná přítomnost vody, odrazka zkoušce nevyhověla.

1.1.3   Nezjistí-li se vizuální kontrolou přítomnost vody nebo jsou-li o tom pochybnosti, změří se CIL metodou popsanou v příloze 4 bodu 3.2 nebo v příloze 14 bodu 4.2, po předchozím mírném zatřepání odrazkou, aby se odstranila přebytečná voda z jejího povrchu.

1.2   Alternativní zkušební postup pro odrazky třídy IB a IIIB

Na žádost výrobce lze místo zkoušky ponořením uvedené výše v bodu 1.1 použít jako alternativu následující zkoušku (zkouška na vlhkost a prach).

1.2.1   Zkouška na vlhkost

Tato zkouška hodnotí schopnost vzorku odrazky odolávat pronikání vlhkosti z postřiku vodou a stanoví schopnost těchto zařízení odvádět vodu drenážními otvory nebo jinými otevřenými otvory v odrazce.

1.2.1.1   Zařízení pro zkoušku postřikem

Použije se sprchovací skříň s těmito vlastnostmi:

1.2.1.1.1   Skříň

Skříň je vybavena tryskou/tryskami, která vytváří / které vytvářejí pevný kuželový rozprach vody o dostatečném vrcholovém úhlu, aby byl vzorek odrazky zcela pokryt. Osa trysky/trysek směřuje dolů pod úhlem 45° ± 5° ke svislé ose rotační zkušební plošiny.

1.2.1.1.2   Rotační zkušební plošina

Rotační zkušební plošina má průměr nejméně 140 mm a otáčí se kolem svislé osy ve středu skříně.

1.2.1.1.3   Rozsah vodních srážek

Rozsah vodních srážek postřiku vodou na zařízení činí 2,5 (+ 1,6/– 0) mm/min při měření svislým válcovitým sběračem vystředěným na svislou osu rotační zkušební plošiny. Výška sběrače činí 100 mm a vnitřní průměr činí nejméně 140 mm.

1.2.1.2   Postup zkoušky postřikem vodou

U vzorku odrazky se nejprve změří a zaznamená CIL a poté je namontován do zkušebního upínače a je podroben postřiku vodou následujícím postupem:

1.2.1.2.1   Otvory odrazky

Veškeré drenážní a jiné otvory zůstanou otevřené. Pokud se používají odvodňovací knoty, zkoušejí se se zařízením.

1.2.1.2.2   Rychlost otáčení

Odrazka se otáčí kolem své svislé osy rychlostí 4,0 ± 0,5 min–1.

1.2.1.2.3   Je-li odrazka sloučena nebo je ve skupině se signalizační nebo osvětlovací funkcí, spustí se tyto funkce při konstrukčním napětí v cyklu 5 min zapnuto (je-li to vhodné při přerušovaném svícení) a 55 min vypnuto.

1.2.1.2.4   Doba trvání zkoušky

Zkouška postřikem vodou trvá 12h (12 cyklů po 5/55 min).

1.2.1.2.5   Doba odvodnění

Otáčení a postřik se vypne a odrazka se nechá po dobu jedné hodiny odvodnit při zavřených dveřích skříně.

1.2.1.2.6   Hodnocení vzorku

Po skončení doby odvodnění. Zaznamená se nashromážděná vlhkost uvnitř odrazky. Nesmí se vytvořit kaluže vody a nesmí se vytvořit ani poklepem nebo nakloněním odrazky. Po osušení vnějšího povrchu odrazky suchou bavlněnou látkou se změří CIL metodou uvedenou v příloze 4 bodu 3.2.

1.2.2   Zkouška vystavení prachu

Tato zkouška hodnotí odolnost vzorku odrazky vůči pronikání prachu, který by mohl významně ovlivnit fotometrický výstup odrazky.

1.2.2.1   Zařízení pro zkoušku vystavení prachu

Ke zkoušce vystavení prachu se použije následující zařízení:

1.2.2.1.1   Prachová komora

Vnitřek prachové komory má tvar krychle o rozměru strany od 0,9 do 1,5 m. Dno má „tvar násypky“ pro lepší shromažďování prachu. Objem vnitřní komory bez dna ve „tvaru násypky“ činí maximálně 2 m3 a musí se do ní vejít 3 až 5 kg zkušebního prachu. Komora musí být schopna vířit zkušební prach stlačeným vzduchem nebo ventilátory tak, aby byl prach rozptýlen po celé komoře.

1.2.2.1.2   Prach

Jako zkušební prach se použije jemný práškový cement v souladu s normou ASTM C 150-84 (1).

1.2.2.2   Postup zkoušky vystavení prachu

U vzorkové odrazky se nejprve změří a zaznamená CIL a poté je namontována do zkušebního upínače a je vystavena prachu následujícím způsobem:

1.2.2.2.1   Otvory odrazky

Veškeré drenážní a jiné otvory zůstanou otevřené. Pokud se používají odvodňovací knoty, zkoušejí se se zařízením.

1.2.2.2.2   Vystavení prachu

Namontovaná odrazka se umístí do prachové komory, ne blíže než 150 mm od jejích stěn. Odrazky, jejichž délka přesahuje 600 mm, se umístí vodorovně do středu prachové komory. Zkušební prach se po dobu pěti hodin v patnáctiminutových intervalech vždy na 2 až 15 vteřin co nejvíce rozvíří stlačeným vzduchem nebo ventilátorem/ventilátory. Mezi jednotlivými intervaly víření se prach nechá usadit.

1.2.2.2.3   Hodnocení měřeného vzorku

Po dokončení zkoušky vystavení prachu se vnější povrch odrazky očistí a osuší suchou bavlněnou látkou a změří se CIL metodou uvedenou v příloze 4 bodu 3.2.

2.   ODOLNOST VŮČI KOROZI

2.1   Odrazky musí být konstruovány tak, aby si zachovaly předepsané fotometrické a kolorimetrické vlastnosti i při působení vlhkosti a korozívních činitelů, jemuž jsou běžně vystaveny. Odolnost čelní plochy vůči ztrátě lesku a ochrany zadní strany před poškozením se kontroluje zvláště tehdy, je-li některá z důležitých kovových částí náchylná ke korozi.

2.2   Odrazka nebo svítilna, je-li odrazka sdružena s některou svítilnou, se zbaví všech odnímatelných částí a vystaví se účinku solné mlhy po dobu 50 hodin rozloženou na dvě doby po 24 hodinách s dvouhodinovou přestávkou, během níž se vzorek nechá oschnout.

2.3   Solná mlha se vytvoří jemným rozprašováním solného roztoku při teplotě 35 ± 2 °C získaného rozpuštěním 20 ± 2 hmotnostních dílů chloridu sodného v 80 dílech destilované vody, která neobsahuje více než 0,02 % nečistot.

2.4   Bezprostředně po skončení zkoušky nesmí vzorek jevit známky nadměrné koroze, která by mohla zhoršit účinnost odrazky.

3.   ODOLNOST VŮČI PALIVŮM

Vnější povrch odrazky, zejména její činné plochy, se lehce otře bavlněnou látkou napuštěnou směsí 70 objemových procent n-heptanu a 30 objemových procent toluenu. Asi po pěti minutách se povrch podrobí vizuální kontrole. Nesmí vykazovat žádné změny, kromě nezávadných drobných povrchových trhlin.

4.   ODOLNOST VŮČI MAZACÍM OLEJŮM

Vnější povrch odrazky a zejména její činné plochy se lehce otře bavlněnou látkou napuštěnou detergentním mazacím olejem. Asi po 5 minutách se povrch očistí. Poté se změří CIL (příloha 4 bod 3.2 nebo příloha 14 bod 4.2).

5.   ODOLNOST PŘÍSTUPNÉ ZADNÍ STĚNY ODRAZEK SE ZRCADLOVOU VRSTVOU

5.1   Po okartáčování zadní stěny odrazky tvrdým nylonovým kartáčem se na tuto zadní stěnu na dobu jedné minuty přiloží bavlněná látka napuštěná směsí uvedenou v bodu 3. Bavlněná látka se poté odejme a odrazka se nechá oschnout.

5.2   Po odpaření směsi se provede zkouška odolnosti vůči odírání tím, že se zadní stěna kartáčuje týmž nylonovým kartáčem jako předtím.

5.3   Poté se celý povrch zadní zrcadlové stěny pokryje tuší a změří se CIL (příloha 4 bod 3.2 nebo příloha 14 bod 4.2).

---

(1)  American Society for Testing and Materials (Americká společnost pro zkoušení a materiály).

---

PŘÍLOHA 9

ČASOVÁ STÁLOST OPTICKÝCH VLASTNOSTÍ
   (1)
  ODRAZEK

| 1. | Orgán, který udělil schválení, má právo kontrolovat časovou stálost optických vlastností používaného typu odrazky. |
| --- | --- |

1.

Orgán, který udělil schválení, má právo kontrolovat časovou stálost optických vlastností používaného typu odrazky.

| 2. | Podobné kontroly mohou na svém území provádět i příslušné orgány jiných zemí než země, v níž bylo uděleno schválení. Pokud se u používaného typu odrazky soustavně projevuje nějaká závada, pak tyto orgány zašlou orgánu, který udělil schválení, jakékoli demontované části k přezkoušení se žádostí o jeho stanovisko. |
| --- | --- |

2.

Podobné kontroly mohou na svém území provádět i příslušné orgány jiných zemí než země, v níž bylo uděleno schválení. Pokud se u používaného typu odrazky soustavně projevuje nějaká závada, pak tyto orgány zašlou orgánu, který udělil schválení, jakékoli demontované části k přezkoušení se žádostí o jeho stanovisko.

| 3. | Nejsou-li stanovena jiná kritéria, vykládá se pojem „soustavná závada“ používaného typu odrazky v souladu se smyslem bodu 6.1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.

Nejsou-li stanovena jiná kritéria, vykládá se pojem „soustavná závada“ používaného typu odrazky v souladu se smyslem bodu 6.1 tohoto předpisu.

---

(1)  I přes význam zkoušek, které mají za úkol ověřit časovou stálost optických vlastností odrazek, nelze za současných technických možností posoudit tuto stálost pomocí laboratorních zkoušek s omezeným trváním.

---

PŘÍLOHA 10

ODOLNOST VŮČI TEPLU

| 1. | Odrazka se nepřetržitě po dobu 48 hodin ponechá v suchém prostředí při teplotě 65 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Odrazka se nepřetržitě po dobu 48 hodin ponechá v suchém prostředí při teplotě 65 ± 2 °C.

| 2. | Po této zkoušce nesmí být na odrazce a zejména na její optické části patrné žádné trhliny nebo zjevné deformace. |
| --- | --- |

2.

Po této zkoušce nesmí být na odrazce a zejména na její optické části patrné žádné trhliny nebo zjevné deformace.

---

PŘÍLOHA 11

BAREVNÁ STÁLOST
   (1)

| 1. | Orgán, který udělil schválení, má právo kontrolovat barevnou stálost používaného typu odrazky. |
| --- | --- |

1.

Orgán, který udělil schválení, má právo kontrolovat barevnou stálost používaného typu odrazky.

| 2. | Podobné kontroly mohou na svém území provádět i příslušné orgány jiných zemí než země, v níž bylo schválení typu uděleno. Pokud se u používaného typu odrazky soustavně projevuje nějaká závada, pak tyto orgány zašlou orgánu, který udělil schválení, jakékoli demontované části k přezkoušení se žádostí o jeho stanovisko. |
| --- | --- |

2.

Podobné kontroly mohou na svém území provádět i příslušné orgány jiných zemí než země, v níž bylo schválení typu uděleno. Pokud se u používaného typu odrazky soustavně projevuje nějaká závada, pak tyto orgány zašlou orgánu, který udělil schválení, jakékoli demontované části k přezkoušení se žádostí o jeho stanovisko.

| 3. | Nejsou-li stanovena jiná kritéria, je pojem „soustavná závada“ používaného typu odrazky vykládán v souladu se smyslem bodu 9.1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.

Nejsou-li stanovena jiná kritéria, je pojem „soustavná závada“ používaného typu odrazky vykládán v souladu se smyslem bodu 9.1 tohoto předpisu.

---

(1)  I přes význam zkoušek, které mají za úkol ověřit barevnou stálost odrazky, nelze za současných technických možností posoudit tuto stálost pomocí laboratorních zkoušek s omezeným trváním.

---

PŘÍLOHA 12

ČASOVÁ POSLOUPNOST ZKOUŠEK

| Číslo přílohy | Číslo bodu | Zkoušky | Vzorky |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| — | 6 (1) | Všeobecné specifikace: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | — | Tvary a rozměry: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | — | Teplo: | 48 h při 65 ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizuální kontrola na deformace | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | — | Kolorimetrie: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | | x | | | | | | | | |
| 7 | — | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | 3 | Úplná fotometrie | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 1 | Voda: | 10 min v normální poloze | | | | | | | x | x | | |
| 10 min v obrácené poloze | x | x |
| vizuální kontrola | x | x |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrie: vizuální kontrola | | | | | | | x | x | | |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | x | x |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 3 | Motorová paliva: | 5 min | | | | | | | x | x | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 8 | 4 | Oleje: | 5 min | | | | | | | x | x | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrie: vizuální kontrola | | | | | | | | | | |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | x | x |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 2 | Koroze: | 24 hodin | | | | | x | x | | | | |
| 2 hodiny přerušení | x | x |
| 24 hodin | x | x |
| vizuální kontrola | x | x |
| 8 | 5 | Zadní strana: | 1 min | | | | | x | x | | | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrie: vizuální kontrola | | | | | x | x | | | | |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | x | x |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 9 | — | Časová stálost | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrie: | Vizuální kontrola nebo tříbarevné souřadnice | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 11 | — | Barevná stálost | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrie: | Vizuální kontrola nebo tříbarevné souřadnice | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 4 | 2 | Uložení vzorků u příslušného orgánu | | | x | x | | | | | | |

Číslo přílohy

Číslo bodu

Zkoušky

Vzorky

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

—

6 (1)

Všeobecné specifikace: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

—

Tvary a rozměry: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

—

Teplo:

48 h při 65 ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizuální kontrola na deformace

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

—

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

7

—

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

3

Úplná fotometrie

x

x

8

1

Voda:

10 min v normální poloze

x

x

10 min v obrácené poloze

x

x

vizuální kontrola

x

x

4

3.1

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

x

4

3.2

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

8

3

Motorová paliva:

5 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

8

4

Oleje:

5 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

4

3.1

Kolorimetrie: vizuální kontrola

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

x

4

3.2

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

8

2

Koroze:

24 hodin

x

x

2 hodiny přerušení

x

x

24 hodin

x

x

vizuální kontrola

x

x

8

5

Zadní strana:

1 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

4

3.1

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

x

4

3.2

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

9

—

Časová stálost

4

3.1

Kolorimetrie:

Vizuální kontrola nebo tříbarevné souřadnice

4

3.2

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

11

—

Barevná stálost

4

3.1

Kolorimetrie:

Vizuální kontrola nebo tříbarevné souřadnice

4

3.2

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

4

2

Uložení vzorků u příslušného orgánu

x

x

---

(1)  Body tohoto předpisu.

---

PŘÍLOHA 13

ODOLNOST VŮČI NÁRAZU – TŘÍDA IVA

| 1. | Odrazka se namontuje podobným způsobem, jakým je montována na vozidlo, avšak rozptylové sklo je ve vodorovné poloze a směřuje vzhůru. |
| --- | --- |

1.

Odrazka se namontuje podobným způsobem, jakým je montována na vozidlo, avšak rozptylové sklo je ve vodorovné poloze a směřuje vzhůru.

| 2. | Na středovou část rozptylového skla se z výšky 0,76 m nechá jednou svisle dopadnout plná leštěná ocelová kulička o průměru 13 mm. Kulička může být usměrněna, ale nesmí být omezen její volný pád. |
| --- | --- |

2.

Na středovou část rozptylového skla se z výšky 0,76 m nechá jednou svisle dopadnout plná leštěná ocelová kulička o průměru 13 mm. Kulička může být usměrněna, ale nesmí být omezen její volný pád.

| 3. | Zkouší-li se odrazka touto metodou při pokojové teplotě, nesmí rozptylové sklo prasknout. |
| --- | --- |

3.

Zkouší-li se odrazka touto metodou při pokojové teplotě, nesmí rozptylové sklo prasknout.

---

PŘÍLOHA 14

ZKUŠEBNÍ POSTUP – TŘÍDA IVA

| 1. | Žadatel předloží ke schválení deset vzorků, které se zkoušejí v pořadí uvedeném v příloze 15. |
| --- | --- |

1.

Žadatel předloží ke schválení deset vzorků, které se zkoušejí v pořadí uvedeném v příloze 15.

| 2. | Po ověření specifikací podle bodů 6.1 až 6.5 a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se všech deset vzorků podrobí zkoušce odolnosti vůči teplu (příloha 10) a nejméně jednu hodinu po této zkoušce se zkoušejí jejich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svítivosti CIL (příloha 7) při úhlu rozptylu 20' a úhlu osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nutné, v polohách určených v příloze 7. Dvě odrazky, u nichž byla naměřena minimální a maximální hodnota, se pak plně vyzkoušejí podle přílohy 7. Tyto dva vzorky si laboratoře ponechají pro případné další zkoušky, které mohou být považovány za nutné. |
| --- | --- |

2.

Po ověření specifikací podle bodů 6.1 až 6.5 a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se všech deset vzorků podrobí zkoušce odolnosti vůči teplu (příloha 10) a nejméně jednu hodinu po této zkoušce se zkoušejí jejich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svítivosti CIL (příloha 7) při úhlu rozptylu 20' a úhlu osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nutné, v polohách určených v příloze 7. Dvě odrazky, u nichž byla naměřena minimální a maximální hodnota, se pak plně vyzkoušejí podle přílohy 7. Tyto dva vzorky si laboratoře ponechají pro případné další zkoušky, které mohou být považovány za nutné.

| 3. | Z osmi zbývajících vzorků se namátkou vyberou čtyři a rozdělí se do dvou skupin po dvou vzorcích.







  První skupina | : | Oba vzorky se postupně podrobí zkoušce odolnosti vůči pronikání vody (příloha 8 bod 1) a poté, jsou-li výsledky zkoušky uspokojivé, zkoušce odolnosti vůči palivům a mazacím olejům (příloha 8 body 3 a 4). |
| --- | --- | --- | --- |
| Druhá skupina | : | Oba vzorky se, má-li to význam, podrobí korozní zkoušce (příloha 8 bod 2) a poté zkoušce odolnosti zadní stěny odrazky vůči odírání (příloha 8 bod 5). Oba vzorky se rovněž podrobí zkoušce odolnosti vůči nárazu (příloha 13). |

3.

Z osmi zbývajících vzorků se namátkou vyberou čtyři a rozdělí se do dvou skupin po dvou vzorcích.

První skupina

:

Oba vzorky se postupně podrobí zkoušce odolnosti vůči pronikání vody (příloha 8 bod 1) a poté, jsou-li výsledky zkoušky uspokojivé, zkoušce odolnosti vůči palivům a mazacím olejům (příloha 8 body 3 a 4).

Druhá skupina

:

Oba vzorky se, má-li to význam, podrobí korozní zkoušce (příloha 8 bod 2) a poté zkoušce odolnosti zadní stěny odrazky vůči odírání (příloha 8 bod 5). Oba vzorky se rovněž podrobí zkoušce odolnosti vůči nárazu (příloha 13).

| 4. | Po podrobení zkouškám uvedeným v předchozím odstavci musí mít odrazky v každé skupině:






  4.1 | barvu splňující podmínky stanovené v příloze 6. To se ověří kvalitativní metodou a v případě pochybností se potvrdí kvantitativní metodou; |
| --- | --- | --- |

4.

Po podrobení zkouškám uvedeným v předchozím odstavci musí mít odrazky v každé skupině:

4.1

barvu splňující podmínky stanovené v příloze 6. To se ověří kvalitativní metodou a v případě pochybností se potvrdí kvantitativní metodou;

| 4.2 | CIL splňující podmínky stanovené v příloze 7. Ověřuje se pouze pro úhel rozptylu 20' a úhel osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nezbytné, v poloze uvedené v příloze 7. |
| --- | --- |

4.2

CIL splňující podmínky stanovené v příloze 7. Ověřuje se pouze pro úhel rozptylu 20' a úhel osvětlení V = H = 0° nebo, je-li to nezbytné, v poloze uvedené v příloze 7.

| 5. | Čtyři zbývající vzorky se mohou v případě potřeby využít k jakýmkoli jiným účelům. |
| --- | --- |

5.

Čtyři zbývající vzorky se mohou v případě potřeby využít k jakýmkoli jiným účelům.

---

PŘÍLOHA 15

ČASOVÁ POSLOUPNOST ZKOUŠEK PRO TŘÍDU IVA

| Číslo přílohy | Číslo bodu | Zkoušky | Vzorky |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| — | 6 (1) | Všeobecné specifikace: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | — | Tvary a rozměry: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | — | Teplo: | 48h při 65 ± 20 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizuální kontrola na deformace | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | — | Kolorimetrie: vizuální kontrola | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | | x | | | | | | | | |
| 7 | — | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | — | Úplná fotometrie | x | x | | | | | | | | |
| 8 | 1 | Voda: | 10 min v normální poloze | | | x | x | | | | | | |
| 10 min v obrácené poloze | x | x |
| vizuální kontrola | x | x |
| 8 | 3 | Motorová paliva: | 5 min | | | x | x | | | | | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 8 | 4 | Oleje: | 5 min | | | x | x | | | | | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 6 | — | Kolorimetrie: vizuální kontrola | | | x | x | | | | | | |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | x | x |
| 7 | — | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 2 | Koroze: | 24 hodin | | | | | x | x | | | | |
| 2 hodiny přerušení | x | x |
| 24 hodin | x | x |
| vizuální kontrola | x | x |
| 8 | 5 | Zadní strana: | 1 min | | | | | x | x | | | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 13 | — | Náraz | | | | | | x | x | | | | |
| vizuální kontrola | x | x |
| 6 | — | Kolorimetrie: vizuální kontrola | | | | | x | x | | | | |
| V případě pochybností tříbarevné souřadnice | x | x |
| 7 | — | Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 14 | 2 | Uložení vzorků u příslušného orgánu | x | x | | | | | | | | |

Číslo přílohy

Číslo bodu

Zkoušky

Vzorky

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

—

6 (1)

Všeobecné specifikace: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

—

Tvary a rozměry: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

—

Teplo:

48h při 65 ± 20 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizuální kontrola na deformace

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

—

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

7

—

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

—

Úplná fotometrie

x

x

8

1

Voda:

10 min v normální poloze

x

x

10 min v obrácené poloze

x

x

vizuální kontrola

x

x

8

3

Motorová paliva:

5 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

8

4

Oleje:

5 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

6

—

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

x

7

—

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

8

2

Koroze:

24 hodin

x

x

2 hodiny přerušení

x

x

24 hodin

x

x

vizuální kontrola

x

x

8

5

Zadní strana:

1 min

x

x

vizuální kontrola

x

x

13

—

Náraz

x

x

vizuální kontrola

x

x

6

—

Kolorimetrie: vizuální kontrola

x

x

V případě pochybností tříbarevné souřadnice

x

x

7

—

Fotometrie: pouze při 20′ a V = H = 0°

x

x

14

2

Uložení vzorků u příslušného orgánu

x

x

---

(1)  Body tohoto předpisu.

---

PŘÍLOHA 16

ZKUŠEBNÍ POSTUP PRO ZAŘÍZENÍ TŘÍDY IB A IIIB

Odrazky tříd IB a IIIB se zkoušejí zkušebním postupem uvedeným v příloze 4 podle časového sledu zkoušek uvedeného v příloze 12, s výjimkou zkoušky podle přílohy 8 bodu 1, která lze pro zařízení třídy IB a IIIB nahradit zkouškou uvedenou v příloze 8 bodu 1.2.

---

PŘÍLOHA 17

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA KONTROLNÍ POSTUPY SHODNOSTI VÝROBY

1.   OBECNÁ USTANOVENÍ

1.1   Požadavky na shodnost jsou z mechanického a geometrického hlediska považovány za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu.

1.2   Shodnost sériově vyráběných odrazek není z hlediska fotometrického výkonu zpochybněna, pokud se při zkoušce fotometrických vlastností jakékoli namátkou vybrané odrazky žádná naměřená hodnota neodchýlí nepříznivě o více než 20 % od minimálních hodnot předepsaných tímto předpisem.

1.3   Je nutné dodržet barevné souřadnice.

2.   MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBCEM

U každého typu odrazky provede držitel schvalovací značky přinejmenším následující zkoušky, a to v přiměřených intervalech. Zkoušky se provedou v souladu s ustanoveními tohoto předpisu.

Pokud některý ze vzorků nevyhoví v rámci daného typu zkoušky požadavkům, odeberou se a přezkouší další vzorky. Výrobce podnikne kroky k zajištění shodnosti dotčené výroby.

2.1   Povaha zkoušek

Zkoušky shodnosti podle tohoto předpisu zahrnují fotometrické a kolorimetrické vlastnosti a zkoušku odolnosti vůči pronikání vody.

2.2   Metody použité při zkouškách

| 2.2.1 | Zkoušky se v zásadě provádějí metodami stanovenými v tomto předpise. |
| --- | --- |

2.2.1

Zkoušky se v zásadě provádějí metodami stanovenými v tomto předpise.

| 2.2.2 | Při kterékoliv zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce je povinen prokázat, že použité metody jsou rovnocenné s těmi, které jsou uvedeny v tomto předpise. |
| --- | --- |

2.2.2

Při kterékoliv zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce je povinen prokázat, že použité metody jsou rovnocenné s těmi, které jsou uvedeny v tomto předpise.

| 2.2.3 | Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje řádnou kalibraci zkušebních přístrojů a její korelaci s měřeními provedenými příslušným orgánem. |
| --- | --- |

2.2.3

Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje řádnou kalibraci zkušebních přístrojů a její korelaci s měřeními provedenými příslušným orgánem.

| 2.2.4 | Ve všech případech jsou referenčními metodami metody tohoto předpisu, zejména pro účely úředního ověřování a výběru vzorků. |
| --- | --- |

2.2.4

Ve všech případech jsou referenčními metodami metody tohoto předpisu, zejména pro účely úředního ověřování a výběru vzorků.

2.3   Způsob výběru vzorků

Vzorky odrazek se vyberou namátkově z výroby jednotné série. Jednotnou sérií se rozumí soubor odrazek stejného typu, vymezených podle výrobních metod výrobce.

Posouzení se obecně provádí pro sériovou výrobu jednotlivých závodů. Výrobce však může soustředit záznamy týkající se stejného typu z různých závodů do jedné skupiny za předpokladu, že tyto závody pracují se stejným systémem jakosti a se stejným řízením jakosti.

2.4   Měřené a zaznamenávané fotometrické vlastnosti

Vybrané odrazky se podrobí fotometrickým měřením v bodech a měření barevných souřadnic podle tohoto předpisu.

2.5   Kritéria přijatelnosti

Výrobce je odpovědný za provedení statistického rozboru výsledků zkoušek a po dohodě s příslušným orgánem za stanovení kritérií přijatelnosti jeho výrobků s ohledem na splnění specifikací stanovených pro ověřování shodnosti výrobků v bodu 8.1 tohoto předpisu.

Kritéria přijatelnosti jsou taková, aby s 95 % úrovní spolehlivosti byla minimální pravděpodobnost úspěšného absolvování namátkové kontroly podle přílohy 18 (první výběr vzorků) 0,95.

---

PŘÍLOHA 18

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA VÝBĚR VZORKŮ INSPEKTOREM

1.   OBECNÁ USTANOVENÍ

1.1   Požadavky na shodnost se podle požadavků tohoto předpisu považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud odchylky nepřekročí nevyhnutelné výrobní odchylky.

1.2   Shodnost sériově vyráběných odrazek není z hlediska fotometrického výkonu zpochybněna, pokud se při zkoušce fotometrických vlastností jakékoli namátkově vybrané odrazky:

| 1.2.1 | žádná naměřená hodnota neodchýlí nepříznivě o více než 20 % od minimálních hodnot předepsaných tímto předpisem. |
| --- | --- |

1.2.1

žádná naměřená hodnota neodchýlí nepříznivě o více než 20 % od minimálních hodnot předepsaných tímto předpisem.

| 1.2.2 | Odrazky se zjevnými závadami se neposuzují. |
| --- | --- |

1.2.2

Odrazky se zjevnými závadami se neposuzují.

1.3   Je nutné dodržet barevné souřadnice.

2.   PRVNÍ VÝBĚR VZORKŮ

Při prvním výběru vzorků jsou náhodně vybrány čtyři odrazky. První vzorek dvou odrazek je označen jako A, druhý vzorek dvou odrazek jako B.

2.1   Shodnost není zpochybněna

| 2.1.1 | Po provedení postupu výběru vzorků podle obrázku této přílohy není shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot u odrazek v nepříznivém směru následující:






  2.1.1.1 | Vzorek A







  A1: | jedna odrazka o | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| A2: | obě odrazky více než o | 0 procent |
| avšak ne více než o | 20 procent |
| přejít ke vzorku B | |

2.1.1

Po provedení postupu výběru vzorků podle obrázku této přílohy není shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot u odrazek v nepříznivém směru následující:

2.1.1.1

Vzorek A

A1:

jedna odrazka o

0 procent

jedna odrazka ne více než o

20 procent

A2:

obě odrazky více než o

0 procent

avšak ne více než o

20 procent

přejít ke vzorku B

| 2.1.1.2 | Vzorek B







  B1: | obě odrazky o | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Vzorek B

B1:

obě odrazky o

0 procent

2.2   Shodnost je zpochybněna

| 2.2.1 | Po provedení postupu výběru vzorků podle obrázku této přílohy je shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna a výrobce je požádán, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (opravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot u odrazek v nepříznivém směru následující:






  2.2.1.1 | Vzorek A







  A3: | jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 20 procent |
| avšak ne více než o | 30 procent |

2.2.1

Po provedení postupu výběru vzorků podle obrázku této přílohy je shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna a výrobce je požádán, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (opravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot u odrazek v nepříznivém směru následující:

2.2.1.1

Vzorek A

A3:

jedna odrazka ne více než o

20 procent

jedna odrazka více než o

20 procent

avšak ne více než o

30 procent

| 2.2.1.2 | Vzorek B







  B2: | v případě vzorku A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 0 procent |
| avšak ne více než o | 20 procent |
| jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| B3: | v případě vzorku A2 | |
| jedna odrazka o | 0 procent |
| jedna odrazka více než o | 20 procent |
| avšak ne více než o | 30 procent |

2.2.1.2

Vzorek B

B2:

v případě vzorku A2

jedna odrazka více než o

0 procent

avšak ne více než o

20 procent

jedna odrazka ne více než o

20 procent

B3:

v případě vzorku A2

jedna odrazka o

0 procent

jedna odrazka více než o

20 procent

avšak ne více než o

30 procent

2.3   Schválení typu se odejme

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 9, pokud po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy jsou odchylky naměřených hodnot u odrazek následující:

| 2.3.1 | Vzorek A







  A4: | jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 30 procent |
| A5: | obě odrazky více než o | 20 procent |

2.3.1

Vzorek A

A4:

jedna odrazka ne více než o

20 procent

jedna odrazka více než o

30 procent

A5:

obě odrazky více než o

20 procent

| 2.3.2 | Vzorek B







  B4: | v případě vzorku A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 0 procent |
| avšak ne více než o | 20 procent |
| jedna odrazka více než o | 20 procent |
| B5: | v případě vzorku A2 | |
| obě odrazky více než o | 20 procent |
| B6: | v případě vzorku A2 | |
| jedna odrazka o | 0 procent |
| jedna odrazka více než o | 30 procent |

2.3.2

Vzorek B

B4:

v případě vzorku A2

jedna odrazka více než o

0 procent

avšak ne více než o

20 procent

jedna odrazka více než o

20 procent

B5:

v případě vzorku A2

obě odrazky více než o

20 procent

B6:

v případě vzorku A2

jedna odrazka o

0 procent

jedna odrazka více než o

30 procent

3.   OPAKOVANÝ VÝBĚR VZORKŮ

V případech A3, B2 a B3 je nutný opakovaný výběr vzorků. Třetí vzorek C dvou odrazek a čtvrtý vzorek D dvou odrazek, které jsou vybrány ze zásob odrazek vyrobených po opravném opatření, je nutné vybrat do dvou měsíců od oznámení.

3.1   Shodnost není zpochybněna

| 3.1.1 | Po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy není shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot odrazek následující:






  3.1.1.1 | Vzorek C







  C1: | jedna odrazka o | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| C2: | obě odrazky více než o | 0 procent |
| avšak ne více než o | 20 procent |
| přejít ke vzorku D | |

3.1.1

Po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy není shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna, pokud jsou odchylky naměřených hodnot odrazek následující:

3.1.1.1

Vzorek C

C1:

jedna odrazka o

0 procent

jedna odrazka ne více než o

20 procent

C2:

obě odrazky více než o

0 procent

avšak ne více než o

20 procent

přejít ke vzorku D

| 3.1.1.2 | Vzorek D







  D1: | v případě vzorku C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| obě odrazky o | 0 procent |

3.1.1.2

Vzorek D

D1:

v případě vzorku C2

obě odrazky o

0 procent

3.2   Shodnost je zpochybněna

| 3.2.1 | Po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy je shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna a výrobce je požádán, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (opravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot odrazek následující:






  3.2.1.1 | Vzorek D







  D2: | v případě vzorku C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 0 procent |
| avšak ne více než o | 20 procent |
| jedna odrazka ne více než o | 20 procent |

3.2.1

Po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy je shodnost sériově vyráběných odrazek zpochybněna a výrobce je požádán, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (opravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot odrazek následující:

3.2.1.1

Vzorek D

D2:

v případě vzorku C2

jedna odrazka více než o

0 procent

avšak ne více než o

20 procent

jedna odrazka ne více než o

20 procent

3.3   Schválení typu se odejme

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 9, pokud po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy jsou odchylky naměřených hodnot odrazek následující:

| 3.3.1 | Vzorek C







  C3: | jedna odrazka ne více než o | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka více než o | 20 procent |
| C4: | obě odrazky více než o | 20 procent |

3.3.1

Vzorek C

C3:

jedna odrazka ne více než o

20 procent

jedna odrazka více než o

20 procent

C4:

obě odrazky více než o

20 procent

| 3.3.2 | Vzorek D







  D3: | v případě vzorku C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| jedna odrazka 0 nebo více než o | 0 procent |
| jedna odrazka více než o | 20 procent |

3.3.2

Vzorek D

D3:

v případě vzorku C2

jedna odrazka 0 nebo více než o

0 procent

jedna odrazka více než o

20 procent

4.   ODOLNOST VŮČI PRONIKÁNÍ VODY

Pokud jde o ověření odolnosti vůči pronikání vody, použije se následující postup:

Jedna odrazka ze vzorku A se po provedení postupu výběru vzorku podle obrázku této přílohy vyzkouší v souladu s postupem popsaným v příloze 8 bodě 1, případně v příloze 14 bodě 3 pro odrazky třídy IVA.

Odrazky se považují za vyhovující, pokud splní požadavky zkoušky.

Pokud však vzorek A zkoušce vyhovuje, podrobí se stejnému postupu obě odrazky ze vzorku B a obě musí splnit požadavky zkoušky.

Obrázek

Image

---

| 6.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 323/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 323/33

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je zapotřebí ověřit v nejnovějším znění dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Předpis č. 28 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování zvukových výstražných zařízení a motorových vozidel, pokud jde o jejich zvukové signály

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

dodatek 3 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 28. prosince 2000

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

I.   ZVUKOVÁ VÝSTRAŽNÁ ZAŘÍZENÍ

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení typu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Označování |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení typu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikace |
| --- | --- |

6.

| 7. | Změna typu zvukového výstražného zařízení |
| --- | --- |

7.

| 8. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ukončení výroby |
| --- | --- |

10.

II.   ZVUKOVÉ SIGNÁLY MOTOROVÝCH VOZIDEL

| 11. | Definice |
| --- | --- |

11.

| 12. | Žádost o schválení typu |
| --- | --- |

12.

| 13. | Schválení typu |
| --- | --- |

13.

| 14. | Specifikace |
| --- | --- |

14.

| 15. | Změna typu vozidla a rozšíření schválení typu |
| --- | --- |

15.

| 16. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

16.

| 17. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

17.

| 18. | Názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a správních orgánů |
| --- | --- |

18.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 - | Sdělení týkající se udělení schválení (nebo odmítnutí, odnětí schválení nebo definitivního ukončení výroby nebo rozšíření schválení) typu zvukového výstražného zařízení motorových vozidel podle předpisu č. 28 |
| --- | --- |

Příloha 1 -

| Příloha 2 - | Sdělení týkající se udělení schválení (nebo odmítnutí, odnětí schválení nebo definitivního ukončení výroby nebo rozšíření schválení) typu vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály podle předpisu č. 28 |
| --- | --- |

Příloha 2 -

| Příloha 3 - | I. | Uspořádání značky schválení typu zvukového výstražného zařízení |
| --- | --- | --- |

Příloha 3 -

I.

Uspořádání značky schválení typu zvukového výstražného zařízení

| II. | Uspořádání značky schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály |
| --- | --- |

II.

Uspořádání značky schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na:

| 1.1 | zvuková výstražná zařízení (1) napájená stejnosměrným nebo střídavým proudem nebo stlačeným vzduchem, která jsou určena k montáži na motorová vozidla kategorií L3 až 5, M a N, s výjimkou mopedů (kategorie L1 a L2) (2); |
| --- | --- |

1.1

zvuková výstražná zařízení (1) napájená stejnosměrným nebo střídavým proudem nebo stlačeným vzduchem, která jsou určena k montáži na motorová vozidla kategorií L3 až 5, M a N, s výjimkou mopedů (kategorie L1 a L2) (2);

| 1.2 | zvukové signály (3) motorových vozidel uvedených v bodě 1.1. |
| --- | --- |

1.2

zvukové signály (3) motorových vozidel uvedených v bodě 1.1.

I.   ZVUKOVÁ VÝSTRAŽNÁ ZAŘÍZENÍ

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se zvukovými výstražnými zařízeními různých „typů“ rozumí zařízení, která se vzájemně podstatně liší, pokud jde o:

| 2.1 | obchodní název nebo značku; |
| --- | --- |

2.1

obchodní název nebo značku;

| 2.2 | princip fungování; |
| --- | --- |

2.2

princip fungování;

| 2.3 | druh elektrického napájení (přímý či střídavý proud); |
| --- | --- |

2.3

druh elektrického napájení (přímý či střídavý proud);

| 2.4 | vnější tvar pouzdra; |
| --- | --- |

2.4

vnější tvar pouzdra;

| 2.5 | tvar a rozměry membrány (membrán); |
| --- | --- |

2.5

tvar a rozměry membrány (membrán);

| 2.6 | tvar a druh zvukového výstupu (zvukových výstupů); |
| --- | --- |

2.6

tvar a druh zvukového výstupu (zvukových výstupů);

| 2.7 | jmenovitý kmitočet (jmenovité kmitočty) zvuku; |
| --- | --- |

2.7

jmenovitý kmitočet (jmenovité kmitočty) zvuku;

| 2.8 | jmenovité napájecí napětí; |
| --- | --- |

2.8

jmenovité napájecí napětí;

| 2.9 | u zařízení napájených přímo z vnějšího zdroje stlačeného vzduchu, jmenovitý provozní tlak. |
| --- | --- |

2.9

u zařízení napájených přímo z vnějšího zdroje stlačeného vzduchu, jmenovitý provozní tlak.

| 2.10 | Zvukové výstražné zařízení je v zásadě určeno pro:






  2.10.1 | motocykly s výkonem menším než nebo rovným 7kW (třída I); |
| --- | --- | --- |

2.10

Zvukové výstražné zařízení je v zásadě určeno pro:

2.10.1

motocykly s výkonem menším než nebo rovným 7kW (třída I);

| 2.10.2 | vozidla kategorií M a N a motocykly s výkonem větším než 7kW (třída II). |
| --- | --- |

2.10.2

vozidla kategorií M a N a motocykly s výkonem větším než 7kW (třída II).

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ TYPU

3.1   Žádost o schválení typu zvukového výstražného zařízení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce.

3.2   K žádosti musí být přiloženy v trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:

| 3.2.1 | popis typu zvukového výstražného zařízení, se zvláštním zřetelem na bod 2; |
| --- | --- |

3.2.1

popis typu zvukového výstražného zařízení, se zvláštním zřetelem na bod 2;

| 3.2.2 | výkres představující mimo jiné výstražné zařízení v příčném řezu; |
| --- | --- |

3.2.2

výkres představující mimo jiné výstražné zařízení v příčném řezu;

| 3.2.3 | seznam řádně označených součástí použitých při výrobě s uvedením použitého materiálu; |
| --- | --- |

3.2.3

seznam řádně označených součástí použitých při výrobě s uvedením použitého materiálu;

| 3.2.4 | podrobné výkresy všech součástí použitých při výrobě. Na výkresech musí být uvedeno místo, kde bude umístěno číslo schválení typu ve vztahu ke kružnici značky schválení typu. |
| --- | --- |

3.2.4

podrobné výkresy všech součástí použitých při výrobě. Na výkresech musí být uvedeno místo, kde bude umístěno číslo schválení typu ve vztahu ke kružnici značky schválení typu.

3.3   Mimo to musí být k žádosti o schválení přiloženy dva vzorky daného typu výstražného zařízení.

3.4   Odpovědný orgán, dříve než vydá schválení typu, ověří, zda existují uspokojivá opatření k zajištění účinné kontroly shodnosti výroby.

4.   OZNAČOVÁNÍ

4.1   Vzorky zvukových výstražných zařízení předložených ke schválení musí být označeny obchodním názvem nebo značkou; tato značka musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.

4.2   Na každém vzorku bude dostatečně velké místo pro značku schválení typu; toto místo musí být uvedeno na výkresu zmíněném v bodě 3.2.2.

5.   SCHVÁLENÍ TYPU

5.1   Pokud vzorky předložené ke schválení typu odpovídají ustanovením bodů 6 a 7 níže, schválení se tomuto typu výstražného zařízení udělí.

5.2   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro předpis v původním znění) označují sérii změn, včetně nejnovějších závažných technických změn předpisu v době udělení schválení typu. Táž smluvní strana nesmí přidělit toto číslo jinému typu zvukového výstražného zařízení.

5.3   Stejné číslo schválení typu může být přiděleno typům výstražného zařízení, které se liší jen jmenovitým napětím, jmenovitým kmitočtem nebo kmitočty nebo v případě zařízení uvedených v bodě 2.8 výše jmenovitým provozním tlakem.

5.4   Oznámení o udělení schválení nebo odmítnutí, rozšíření, odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu výstražného zařízení v souladu s tímto předpisem musí být sděleno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře oznámení v souladu se vzorem uvedeným v příloze 1 tohoto předpisu, a výkresů zvukových výstražných zařízení (které dodá žadatel o schválení) o největším formátu A4 (210 × 297 mm) nebo složených na tento formát, v měřítku 1:1.

5.5   Na každém zvukovém výstražném zařízení, které odpovídá typu schválenému v souladu s tímto předpisem, musí být viditelně a na snadno přístupném místě označeném na formuláři schválení připevněna mezinárodní značka schválení typu skládající se z:

| 5.5.1 | písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4); |
| --- | --- |

5.5.1

písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4);

| 5.5.2 | čísla schválení typu; |
| --- | --- |

5.5.2

čísla schválení typu;

| 5.5.3 | dalšího symbolu ve formě římské číslice, která vyjadřuje třídu, do níž zvukové výstražné zařízení náleží. |
| --- | --- |

5.5.3

dalšího symbolu ve formě římské číslice, která vyjadřuje třídu, do níž zvukové výstražné zařízení náleží.

5.6   Schvalovací značka a další symbol musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.

5.7   V příloze 3 oddíle 1 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značky schválení typu.

6.   SPECIFIKACE

6.1   Všeobecné specifikace

| 6.1.1 | Zvukové výstražné zařízení vydává nepřetržitý a rovnoměrný zvuk; jeho zvukové spektrum se nesmí během provozu podstatně měnit.
  U výstražných zařízení napájených střídavým proudem se tento požadavek vztahuje pouze na ustálené otáčky generátoru v rozsahu stanoveném v bodě 6.2.3.2. |
| --- | --- |

6.1.1

Zvukové výstražné zařízení vydává nepřetržitý a rovnoměrný zvuk; jeho zvukové spektrum se nesmí během provozu podstatně měnit.

U výstražných zařízení napájených střídavým proudem se tento požadavek vztahuje pouze na ustálené otáčky generátoru v rozsahu stanoveném v bodě 6.2.3.2.

| 6.1.2. | Výstražné zařízení musí mít takové akustické vlastnosti (spektrální rozložení akustické energie, hladinu akustického tlaku) a mechanické vlastnosti, aby vyhovělo v následujících zkouškách v uvedeném pořadí. |
| --- | --- |

6.1.2.

Výstražné zařízení musí mít takové akustické vlastnosti (spektrální rozložení akustické energie, hladinu akustického tlaku) a mechanické vlastnosti, aby vyhovělo v následujících zkouškách v uvedeném pořadí.

6.2   Měření charakteristik zvuku

| 6.2.1 | Výstražné zařízení by mělo být pokud možno zkoušeno v bezdozvukovém prostředí.
  Alternativně mohou být zkoušky provedeny v polobezodrazové komoře nebo v otevřeném prostranství (5). V tom případě je nezbytné učinit příslušná opatření, aby se zabránilo odrazu od země v oblasti měření (například rozprostřením sady absorpčních clon). Je třeba ověřit, zda na polokouli o poloměru nejméně 5 m a zvláště v měřicím směru a ve výšce zařízení a mikrofonu je do nejvyššího kmitočtu splněn prostorový rozptyl v toleranci 1 dB.
  Hladina hluku pozadí musí být nejméně o 10 dB nižší než hladina zvuku, která má být měřena.
  Zkoušené zařízení a mikrofon musí být umístěny ve stejné výšce. Tato výška je mezi 1,15 a 1,25 m. Osa nejvyšší citlivosti mikrofonu odpovídá směru nejvyšší hladiny zvuku zařízení.
  Mikrofon musí být umístěn tak, aby jeho membrána byla ve vzdálenosti 2 ± 0,01 m od roviny výstupu zvuku ze zařízení. U zařízení s několika výstupy zvuku se vzdálenost stanoví ve vztahu k rovině nejbližšího výstupu zvuku k mikrofonu. |
| --- | --- |

6.2.1

Výstražné zařízení by mělo být pokud možno zkoušeno v bezdozvukovém prostředí.

Alternativně mohou být zkoušky provedeny v polobezodrazové komoře nebo v otevřeném prostranství (5). V tom případě je nezbytné učinit příslušná opatření, aby se zabránilo odrazu od země v oblasti měření (například rozprostřením sady absorpčních clon). Je třeba ověřit, zda na polokouli o poloměru nejméně 5 m a zvláště v měřicím směru a ve výšce zařízení a mikrofonu je do nejvyššího kmitočtu splněn prostorový rozptyl v toleranci 1 dB.

Hladina hluku pozadí musí být nejméně o 10 dB nižší než hladina zvuku, která má být měřena.

Zkoušené zařízení a mikrofon musí být umístěny ve stejné výšce. Tato výška je mezi 1,15 a 1,25 m. Osa nejvyšší citlivosti mikrofonu odpovídá směru nejvyšší hladiny zvuku zařízení.

Mikrofon musí být umístěn tak, aby jeho membrána byla ve vzdálenosti 2 ± 0,01 m od roviny výstupu zvuku ze zařízení. U zařízení s několika výstupy zvuku se vzdálenost stanoví ve vztahu k rovině nejbližšího výstupu zvuku k mikrofonu.

| 6.2.2 | K měření hladiny akustického tlaku se používají přesné zvukoměry třídy 1, které odpovídají specifikacím v IEC, publikace č. 651, první vydání (1979). Veškerá měření se provádí s pomocí časové konstanty „F“. Měření celkové hladiny akustického tlaku se provádí pomocí váhové křivky A. Spektrum vyzařovaného zvuku se měří v souladu s Fourierovou transformací akustického signálu. Mohou být též použity třetinooktávové filtry, které odpovídají specifikacím v IEC, publikace č. 225, první vydání (1966):
  v tomto případě se hladina akustického tlaku v pásmu se středním kmitočtem 2 500 Hz stanoví součtem kvadratických středních hodnot akustického tlaku v třetinách oktáv 2 000, 2 500 a 3 150 Hz.
  V každém případě se za referenční metodu považuje pouze metoda Fourierovy transformace. |
| --- | --- |

6.2.2

K měření hladiny akustického tlaku se používají přesné zvukoměry třídy 1, které odpovídají specifikacím v IEC, publikace č. 651, první vydání (1979). Veškerá měření se provádí s pomocí časové konstanty „F“. Měření celkové hladiny akustického tlaku se provádí pomocí váhové křivky A. Spektrum vyzařovaného zvuku se měří v souladu s Fourierovou transformací akustického signálu. Mohou být též použity třetinooktávové filtry, které odpovídají specifikacím v IEC, publikace č. 225, první vydání (1966):

v tomto případě se hladina akustického tlaku v pásmu se středním kmitočtem 2 500 Hz stanoví součtem kvadratických středních hodnot akustického tlaku v třetinách oktáv 2 000, 2 500 a 3 150 Hz.

V každém případě se za referenční metodu považuje pouze metoda Fourierovy transformace.

| 6.2.3 | Zvukové výstražné zařízení musí být příslušně napájeno některým ze zkušebních napětí:






  6.2.3.1 | u zvukových výstražných zařízení se stejnosměrným napájením napětím, které se měří na svorkách zdroje elektrického napětí ve výši 13/12 jmenovitého napětí; |
| --- | --- | --- |

6.2.3

Zvukové výstražné zařízení musí být příslušně napájeno některým ze zkušebních napětí:

6.2.3.1

u zvukových výstražných zařízení se stejnosměrným napájením napětím, které se měří na svorkách zdroje elektrického napětí ve výši 13/12 jmenovitého napětí;

| 6.2.3.2 | u zvukových výstražných zařízení se střídavým napájením je proud dodáván elektrickým generátorem typu, jaký se obvykle používá s tímto druhem zvukového výstražného zařízení. Akustické vlastnosti zvukového výstražného zařízení se zaznamenají pro otáčky elektrického generátoru odpovídající 50 %, 75 % a 100 % maximálních otáček, které stanoví výrobce generátoru pro nepřetržitý provoz. Během této zkoušky není generátor vystaven žádnému elektrickému zatížení. Zkouška životnosti popsaná v bodě 6.3 se uskuteční při otáčkách, které stanoví výrobce zařízení a které se zvolí na základě výše uvedeného rozsahu. |
| --- | --- |

6.2.3.2

u zvukových výstražných zařízení se střídavým napájením je proud dodáván elektrickým generátorem typu, jaký se obvykle používá s tímto druhem zvukového výstražného zařízení. Akustické vlastnosti zvukového výstražného zařízení se zaznamenají pro otáčky elektrického generátoru odpovídající 50 %, 75 % a 100 % maximálních otáček, které stanoví výrobce generátoru pro nepřetržitý provoz. Během této zkoušky není generátor vystaven žádnému elektrickému zatížení. Zkouška životnosti popsaná v bodě 6.3 se uskuteční při otáčkách, které stanoví výrobce zařízení a které se zvolí na základě výše uvedeného rozsahu.

| 6.2.4 | Pokud se při zkoušení zvukového výstražného zařízení na stejnosměrný proud použije zdroj elektrického proudu s usměrňovačem, střídavá složka napětí naměřená na jeho svorkách během provozu výstražného zařízení nesmí mezi dvěma amplitudami překročit hodnotu 0,1 voltu. |
| --- | --- |

6.2.4

Pokud se při zkoušení zvukového výstražného zařízení na stejnosměrný proud použije zdroj elektrického proudu s usměrňovačem, střídavá složka napětí naměřená na jeho svorkách během provozu výstražného zařízení nesmí mezi dvěma amplitudami překročit hodnotu 0,1 voltu.

| 6.2.5 | U zvukového výstražného zařízení na stejnosměrný proud musí odpor přívodů v ohmech, včetně svorek a konektorů, být co nejblíže k (0,10/12) násobku jmenovitého napětí ve voltech. |
| --- | --- |

6.2.5

U zvukového výstražného zařízení na stejnosměrný proud musí odpor přívodů v ohmech, včetně svorek a konektorů, být co nejblíže k (0,10/12) násobku jmenovitého napětí ve voltech.

| 6.2.6 | Výstražné zařízení se pomocí nářadí označeného výrobcem namontuje natuho na podpěru, jejíž hmotnost je nejméně desetinásobkem hmotnosti zkoušeného výstražného zařízení, avšak nejméně 30 kg. Mimo to musí být zajištěno, aby odrazy od stran podpěry a její vlastní vibrace neměly znatelný vliv na výsledky měření. |
| --- | --- |

6.2.6

Výstražné zařízení se pomocí nářadí označeného výrobcem namontuje natuho na podpěru, jejíž hmotnost je nejméně desetinásobkem hmotnosti zkoušeného výstražného zařízení, avšak nejméně 30 kg. Mimo to musí být zajištěno, aby odrazy od stran podpěry a její vlastní vibrace neměly znatelný vliv na výsledky měření.

| 6.2.7 | Za výše uvedených podmínek nesmí akustický tlak vážený v souladu s křivkou A překročit následující hodnoty:






  a) | 115 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu do 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7

Za výše uvedených podmínek nesmí akustický tlak vážený v souladu s křivkou A překročit následující hodnoty:

a)

115 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu do 7 kW;

| b) | 118 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW. |
| --- | --- |

b)

118 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW.

| 6.2.7.1 | Mimo to musí být hladina akustického tlaku v kmitočtovém pásmu 1 800 až 3 550 Hz vyšší než hladina akustického tlaku kterékoli ze složek kmitočtu nad 3 550 Hz, a v každém případě se musí rovnat nebo být vyšší než:






  a) | 95 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu do 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.1

Mimo to musí být hladina akustického tlaku v kmitočtovém pásmu 1 800 až 3 550 Hz vyšší než hladina akustického tlaku kterékoli ze složek kmitočtu nad 3 550 Hz, a v každém případě se musí rovnat nebo být vyšší než:

a)

95 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu do 7 kW;

| b) | 105 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW. |
| --- | --- |

b)

105 dB(A) u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW.

| 6.2.7.2 | Zvuková výstražná zařízení, která splňují zvukové vlastnosti uvedené pod písmenem b), mohou být použita ve vozidlech uvedených pod písmenem a). |
| --- | --- |

6.2.7.2

Zvuková výstražná zařízení, která splňují zvukové vlastnosti uvedené pod písmenem b), mohou být použita ve vozidlech uvedených pod písmenem a).

| 6.2.8 | Výše uvedené specifikace musí též splňovat zařízení, které je podrobeno zkoušce životnosti uvedené v bodě 6.3 níže, a to při napájecím napětí mezi 115 % a 95 % jmenovitého napětí u zvukových výstražných zařízení se stejnosměrným napájením nebo u zvukových výstražných zařízení se střídavým napájením mezi 50 % a 100 % maximálních otáček generátoru, které stanoví výrobce pro jeho nepřetržitý provoz. |
| --- | --- |

6.2.8

Výše uvedené specifikace musí též splňovat zařízení, které je podrobeno zkoušce životnosti uvedené v bodě 6.3 níže, a to při napájecím napětí mezi 115 % a 95 % jmenovitého napětí u zvukových výstražných zařízení se stejnosměrným napájením nebo u zvukových výstražných zařízení se střídavým napájením mezi 50 % a 100 % maximálních otáček generátoru, které stanoví výrobce pro jeho nepřetržitý provoz.

| 6.2.9 | Doba mezi zapojením zařízení a okamžikem, kdy zvuk dosáhne minimální hodnoty předepsané v bodě 6.2.7 výše, nesmí přesáhnout 0,2 s, měřeno za teploty okolí 20 ± 5 °C. Toto ustanovení platí mimo jiné na pneumatická nebo elektropneumatická výstražná zařízení. |
| --- | --- |

6.2.9

Doba mezi zapojením zařízení a okamžikem, kdy zvuk dosáhne minimální hodnoty předepsané v bodě 6.2.7 výše, nesmí přesáhnout 0,2 s, měřeno za teploty okolí 20 ± 5 °C. Toto ustanovení platí mimo jiné na pneumatická nebo elektropneumatická výstražná zařízení.

| 6.2.10 | Pneumatická nebo elektropneumatická výstražná zařízení musí při provozu za podmínek napájení stanovených pro zařízení výrobcem splňovat stejné akustické požadavky, jaké jsou předepsány pro elektricky ovládaná zvuková výstražná zařízení. |
| --- | --- |

6.2.10

Pneumatická nebo elektropneumatická výstražná zařízení musí při provozu za podmínek napájení stanovených pro zařízení výrobcem splňovat stejné akustické požadavky, jaké jsou předepsány pro elektricky ovládaná zvuková výstražná zařízení.

| 6.2.11 | V případě vícehlasých zařízení, u kterých je každá zvuková jednotka schopna samostatné funkce, musí být výše stanovené minimální hodnoty dosaženo, jestliže každá základní jednotka pracuje odděleně. Jestliže všechny základní jednotky pracují současně, nesmí být překročena maximální hodnota celkové hladiny akustického tlaku. |
| --- | --- |

6.2.11

V případě vícehlasých zařízení, u kterých je každá zvuková jednotka schopna samostatné funkce, musí být výše stanovené minimální hodnoty dosaženo, jestliže každá základní jednotka pracuje odděleně. Jestliže všechny základní jednotky pracují současně, nesmí být překročena maximální hodnota celkové hladiny akustického tlaku.

6.3   Zkouška životnosti

| 6.3.1 | Zvukové výstražné zařízení je napájeno proudem o jmenovitém napětí a při odporu přípojných vodičů stanoveném v bodech 6.2.3 až 6.2.5.výše a je provozováno následujícím způsobem:






  — | 10 000 krát u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu menším nebo rovném 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Zvukové výstražné zařízení je napájeno proudem o jmenovitém napětí a při odporu přípojných vodičů stanoveném v bodech 6.2.3 až 6.2.5.výše a je provozováno následujícím způsobem:

—

10 000 krát u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro motocykly o výkonu menším nebo rovném 7 kW;

| — | 50 000 krát u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kw, vždy po dobu jedné sekundy s následnou prodlevou v délce čtyř sekund. Během zkoušky se zvukové výstražné zařízení ochlazuje proudem vzduchu přibližně o rychlosti 10 m/s. |
| --- | --- |

—

50 000 krát u zvukových výstražných zařízení určených zejména pro vozidla kategorií M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kw, vždy po dobu jedné sekundy s následnou prodlevou v délce čtyř sekund. Během zkoušky se zvukové výstražné zařízení ochlazuje proudem vzduchu přibližně o rychlosti 10 m/s.

| 6.3.2 | Je-li zkouška prováděna ve zvukotěsné komoře, musí být tato komora dostatečně velká, aby byl zajištěn normální rozptyl tepla, které výstražné zařízení při zkoušce uvolňuje. |
| --- | --- |

6.3.2

Je-li zkouška prováděna ve zvukotěsné komoře, musí být tato komora dostatečně velká, aby byl zajištěn normální rozptyl tepla, které výstražné zařízení při zkoušce uvolňuje.

| 6.3.3 | Teplota okolí ve zkušebně se musí pohybovat od +15 do +30 °C. |
| --- | --- |

6.3.3

Teplota okolí ve zkušebně se musí pohybovat od +15 do +30 °C.

| 6.3.4 | Pokud se po poloviční době předepsaného provozu zvukového výstražného zařízení jeho vlastnosti hladiny zvuku změní oproti stavu před zkouškou, může být zařízení seřízeno. Po provedení předepsaného počtu provozních operací a po dalším případném seřízení musí zvukové výstražné zařízení úspěšně projít zkouškou popsanou v bodě 6.2 výše. |
| --- | --- |

6.3.4

Pokud se po poloviční době předepsaného provozu zvukového výstražného zařízení jeho vlastnosti hladiny zvuku změní oproti stavu před zkouškou, může být zařízení seřízeno. Po provedení předepsaného počtu provozních operací a po dalším případném seřízení musí zvukové výstražné zařízení úspěšně projít zkouškou popsanou v bodě 6.2 výše.

| 6.3.5 | Elektropneumatická výstražná zařízení mohou být mazána olejem podle doporučení výrobce po každých 10 000 zapojení. |
| --- | --- |

6.3.5

Elektropneumatická výstražná zařízení mohou být mazána olejem podle doporučení výrobce po každých 10 000 zapojení.

7.   ZMĚNA TYPU ZVUKOVÉHO VÝSTRAŽNÉHO ZAŘÍZENÍ A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU

7.1   Veškeré změny typu zvukového výstražného zařízení musí být oznámeny správnímu orgánu, který schválil tento typ zvukového výstražného zařízení. Tento orgán je potom oprávněn:

| 7.1.1 | buď usoudit, že provedené změny zřejmě nebudou mít znatelný nepříznivý vliv, |
| --- | --- |

7.1.1

buď usoudit, že provedené změny zřejmě nebudou mít znatelný nepříznivý vliv,

| 7.1.2 | nebo si vyžádat nový protokol od technické zkušebny, která je za zkoušky odpovědná. |
| --- | --- |

7.1.2

nebo si vyžádat nový protokol od technické zkušebny, která je za zkoušky odpovědná.

7.2   Oznámení o potvrzení schválení, včetně podrobného popisu změn, nebo o odmítnutí udělit schválení musí být zasláno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, v souladu s postupem popsaným v bodě 5.4 výše.

7.3   Odpovědný orgán, který vydává rozšíření schválení typu, přidělí každému formuláři oznámení o takovém rozšíření pořadové číslo.

8.   SHODNOST VÝROBY

Postupy vztahující se na shodnost výroby musí odpovídat postupům stanoveným v příloze 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), včetně těchto požadavků:

| 8.1 | Zvukové výstražné zařízení schválené tímto předpisem musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodě 6 výše. |
| --- | --- |

8.1

Zvukové výstražné zařízení schválené tímto předpisem musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodě 6 výše.

| 8.2 | Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit postupy řízení shodnosti používané jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tato ověření provádějí jednou za dva roky. |
| --- | --- |

8.2

Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit postupy řízení shodnosti používané jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tato ověření provádějí jednou za dva roky.

9.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

9.1   Schválení typu udělené zvukovému výstražnému zařízení v souladu s tímto předpisem může být odňato, nejsou-li splněny požadavky stanovené v bodě 8.1 nebo pokud zvukové výstražné zařízení nevyhoví během ověřování uvedených v bodě 8.2 výše.

9.2   Pokud některá strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme dříve udělené schválení typu, informuje o tom bezodkladně ostatní strany dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím kopie formuláře schválení, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „ODNĚTÍ SCHVÁLENÍ”, řádně podepsané a opatřené datem.

10.   UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení typu uděleného v souladu s tímto předpisem ukončí výrobu schváleného typu zvukového výstražného zařízení, je povinen o tom informovat orgán, který schválení typu vydal. Po obdržení takového sdělení je tento orgán povinen informovat ostatní strany dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím kopie formuláře schválení, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „VÝROBA UKONČENA“, řádně podepsané a opatřené datem.

II.   ZVUKOVÉ SIGNÁLY MOTOROVÝCH VOZIDEL

11   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu se rozumí:

| 11.1 | „schválením typu motorového vozidla“ schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukový signál; |
| --- | --- |

11.1

„schválením typu motorového vozidla“ schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukový signál;

| 11.2 | „typem vozidla“ vozidla, která se od sebe v zásadě neliší, pokud jde o následující aspekty:






  11.2.1 | počet a typ(y) výstražných zařízení namontovaných na vozidle; |
| --- | --- | --- |

11.2

„typem vozidla“ vozidla, která se od sebe v zásadě neliší, pokud jde o následující aspekty:

11.2.1

počet a typ(y) výstražných zařízení namontovaných na vozidle;

| 11.2.2 | zařízení použité k namontování výstražných zařízení na vozidlo; |
| --- | --- |

11.2.2

zařízení použité k namontování výstražných zařízení na vozidlo;

| 11.2.3 | umístění výstražných zařízení na vozidle; |
| --- | --- |

11.2.3

umístění výstražných zařízení na vozidle;

| 11.2.4 | tuhost součástí konstrukce, na nichž je/jsou výstražné/á zařízení namontováno/a; |
| --- | --- |

11.2.4

tuhost součástí konstrukce, na nichž je/jsou výstražné/á zařízení namontováno/a;

| 11.2.5 | tvar a materiál karosérie přední části vozidla, které mohou ovlivnit úroveň zvuku vydávaného výstražným(i) zařízením(i) a mají stínicí účinek. |
| --- | --- |

11.2.5

tvar a materiál karosérie přední části vozidla, které mohou ovlivnit úroveň zvuku vydávaného výstražným(i) zařízením(i) a mají stínicí účinek.

12.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ TYPU

12.1   Žádost o schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály, předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.

12.2   K žádosti musí být přiloženy v trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:

| 12.2.1 | popis typu vozidla, pokud jde o položky uvedené v bodě 11.2 výše; |
| --- | --- |

12.2.1

popis typu vozidla, pokud jde o položky uvedené v bodě 11.2 výše;

| 12.2.2 | seznam složek nezbytných k určení výstražného/výstražných zařízení, které/á lze namontovat na vozidlo; |
| --- | --- |

12.2.2

seznam složek nezbytných k určení výstražného/výstražných zařízení, které/á lze namontovat na vozidlo;

| 12.2.3 | výkresy, na kterých jsou vyznačeny polohy a nářadí potřebné k namontování výstražného/výstražných zařízení na vozidlo. |
| --- | --- |

12.2.3

výkresy, na kterých jsou vyznačeny polohy a nářadí potřebné k namontování výstražného/výstražných zařízení na vozidlo.

12.3   Technické zkušebně provádějící zkoušky schválení typu musí být předloženo vozidlo představující typ vozidla, který má být schválen.

13.   SCHVÁLENÍ TYPU

13.1   Jestliže typ vozidla předložený ke schválení v souladu s tímto předpisem splňuje požadavky bodů 14 a 15 níže, schválení se tomuto typu vozidla udělí.

13.2   Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro předpis v původním znění) označují sérii změn, včetně nejnovějších závažných technických změn předpisu v době udělení schválení typu. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.

13.3   Oznámení o udělení schválení nebo odmítnutí, rozšíření, odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla v souladu s tímto předpisem musí být sděleno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře oznámení v souladu se vzorem uvedeným v příloze 2 tohoto předpisu a výkresů (které dodá žadatel o schválení) o největším formátu A4 (210 × 297 mm) nebo složených na tento formát, v odpovídajícím měřítku.

13.4   Na každém vozidle, které odpovídá typu vozidla schváleného v souladu s tímto předpisem, musí být viditelně a na snadno přístupném místě označeném na formuláři schválení připevněna mezinárodní značka schválení, skládající se z:

| 13.4.1 | písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; |
| --- | --- |

13.4.1

písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila;

| 13.4.2 | čísla tohoto předpisu umístěného napravo od kružnice uvedené v bodě 13.4.1. |
| --- | --- |

13.4.2

čísla tohoto předpisu umístěného napravo od kružnice uvedené v bodě 13.4.1.

13.5   Pokud je vozidlo totožné s typem vozidla schváleným podle jiného/jiných předpisu/ů, které/á je/jsou přílohou dohody v zemi, kde bylo vozidlo schváleno podle tohoto předpisu, není nutno znovu uvádět symbol předepsaný v bodě 13.4; v tom případě se další čísla a symboly veškerých předpisů, v souladu s nimiž došlo ke schválení vozidla v zemi, kde bylo vozidlo schváleno podle tohoto předpisu, uvedou ve svislém sloupci napravo od symbolu uvedeného v bodě 13.4.

13.6   Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.

13.7   Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti štítku s vlastnostmi vozidla a může se na tento štítek připevnit.

13.8   V příloze 3 oddíle II tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značky schválení typu.

13.9   Odpovědný orgán, dříve než vydá schválení typu, ověří, zda existují uspokojivá opatření k zajištění účinné kontroly shodnosti výroby.

14.   SPECIFIKACE

Vozidlo musí splňovat tyto specifikace:

| 14.1 | Zvukové/á výstražné/á zařízení (nebo systém) namontované/á na vozidlo musí být stejného typu, jaký byl schválen podle tohoto předpisu.
  Zvuková výstražná zařízení třídy II, jež byla schválena podle tohoto předpisu v původním znění, takže v jejich značce schválení typu není uveden symbol II, mohou být i nadále montována na vozidla předložená ke schválení v souladu s tímto předpisem. |
| --- | --- |

14.1

Zvukové/á výstražné/á zařízení (nebo systém) namontované/á na vozidlo musí být stejného typu, jaký byl schválen podle tohoto předpisu.

Zvuková výstražná zařízení třídy II, jež byla schválena podle tohoto předpisu v původním znění, takže v jejich značce schválení typu není uveden symbol II, mohou být i nadále montována na vozidla předložená ke schválení v souladu s tímto předpisem.

| 14.2 | Zkušební napětí musí odpovídat bodu 6.2.3 předpisu. |
| --- | --- |

14.2

Zkušební napětí musí odpovídat bodu 6.2.3 předpisu.

| 14.3 | Měření akustického tlaku musí být provedeno v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 6.2.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

14.3

Měření akustického tlaku musí být provedeno v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 6.2.2 tohoto předpisu.

| 14.4 | Hladina akustického tlaku A, kterou vydává zařízení namontované na vozidle, se měří ve vzdálenosti 7 m před vozidlem, které musí být umístěno na volném prostranství s co nejhladším povrchem a v případě stejnosměrně napájených zařízení při vypnutém motoru. |
| --- | --- |

14.4

Hladina akustického tlaku A, kterou vydává zařízení namontované na vozidle, se měří ve vzdálenosti 7 m před vozidlem, které musí být umístěno na volném prostranství s co nejhladším povrchem a v případě stejnosměrně napájených zařízení při vypnutém motoru.

| 14.5 | Mikrofon měřicího zařízení je umístěn přibližně v podélné rovině souměrnosti vozidla. |
| --- | --- |

14.5

Mikrofon měřicího zařízení je umístěn přibližně v podélné rovině souměrnosti vozidla.

| 14.6 | Hladina akustického tlaku hluku pozadí a hluku větru musí být nejméně o 10 dB (A) nižší než měřený zvuk. |
| --- | --- |

14.6

Hladina akustického tlaku hluku pozadí a hluku větru musí být nejméně o 10 dB (A) nižší než měřený zvuk.

| 14.7 | Maximální hladina akustického tlaku se musí měřit ve výšce od 0,5 do 1,5 m nad zemí. |
| --- | --- |

14.7

Maximální hladina akustického tlaku se musí měřit ve výšce od 0,5 do 1,5 m nad zemí.

| 14.8 | Při měření v souladu s podmínkami uvedenými v bodech 14.2 až 14.7 se musí maximální hladina akustického tlaku (14.7) zkoušeného zvukového signálu nejméně:






  a) | rovnat hodnotě 83 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u motocyklů o výkonu do 7 kW; |
| --- | --- | --- |

14.8

Při měření v souladu s podmínkami uvedenými v bodech 14.2 až 14.7 se musí maximální hladina akustického tlaku (14.7) zkoušeného zvukového signálu nejméně:

a)

rovnat hodnotě 83 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u motocyklů o výkonu do 7 kW;

| b) | rovnat hodnotě 93 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u vozidel kategorií M a N a u motocyklů o výkonu nad 7 kW. |
| --- | --- |

b)

rovnat hodnotě 93 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u vozidel kategorií M a N a u motocyklů o výkonu nad 7 kW.

15.   ZMĚNA TYPU VOZIDLA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU

15.1   Veškeré změny typu vozidla musí být oznámeny správnímu orgánu, který udělil schválení typu vozidla. Tento orgán je potom oprávněn:

| 15.1.1 | buď usoudit, že provedené změny zřejmě nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- |

15.1.1

buď usoudit, že provedené změny zřejmě nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo

| 15.1.2 | vyžádat si nový zkušební protokol od technické zkušebny, která je odpovědná za zkoušky. |
| --- | --- |

15.1.2

vyžádat si nový zkušební protokol od technické zkušebny, která je odpovědná za zkoušky.

15.2   Oznámení o potvrzení schválení typu, včetně podrobného popisu úpravy, nebo zamítnutí schválení typu musí být zasláno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, v souladu s postupem popsaným v bodě 13.3 výše.

15.3   Odpovědný orgán, který vydává rozšíření schválení typu, přidělí každému formuláři zprávy o takovém rozšíření pořadové číslo.

16.   SHODNOST VÝROBY

Postupy vztahující se na shodnost výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dodatku 2 k dohodě (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), včetně těchto požadavků:

| 16.1 | Vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodě 14 výše. |
| --- | --- |

16.1

Vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodě 14 výše.

| 16.2 | Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit postupy řízení shodnosti používané jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tato ověření provádějí jednou za dva roky. |
| --- | --- |

16.2

Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit postupy řízení shodnosti používané jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tato ověření provádějí jednou za dva roky.

17.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

17.1   Schválení typu vozidla udělené v souladu s tímto předpisem může být odňato, nejsou-li dodržovány podmínky stanovené v bodě 16.1 výše nebo jestliže vozidlo nevyhoví během ověřování uvedeným v bodě 16.2 výše.

17.2   Pokud některá strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme dříve udělené schválení typu, informuje o tom bezodkladně ostatní strany dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím kopie formuláře schválení, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „ODNĚTÍ SCHVÁLENÍ“, řádně podepsané a opatřené datem.

18.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN PROVÁDĚJÍCÍCH SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Strany dohody, které uplatňují tento předpis, informují sekretariát OSN o názvech a adresách technických zkušeben, které provádějí schvalovací zkoušky, a správních orgánů, které vydávají schválení, jimž je třeba zasílat formuláře o potvrzení nebo zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v jiných zemích.

---

(1)  Za zvukové výstražné zařízení se považuje zařízení sestávající z několika zvukových výstupů aktivovaných jedinou výkonovou jednotkou.

(2)  Podle definice úplného usnesení (R.E.3).

(3)  Za zvukové výstražné zařízení se považuje zařízení sestávající z několika jednotek vyzařujících zvukový signál a fungujících současně při působení na jediný ovladač.

(4)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Jugoslávii, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35–36 (neobsazeno), 37 pro Turecko, 38-39 (neobsazeno), 40 pro bývalou Jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení vydávají jeho členské státy používající svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu a 47 pro Jižní Afriku. Dalším státům se přidělí následná čísla chronologicky v pořadí, ve kterém budou ratifikovat Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla a pro zařízení a části, které lze montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách vzájemného uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v němž budou k této dohodě přistupovat. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.

(5)  Místo může být například ve formě otevřeného prostoru o poloměru 50 metrů, jehož střední část musí být prakticky vodorovná v poloměru nejméně 20 metrů, s betonovým, asfaltovým nebo podobným povrchem, který nesmí být pokryt prachovým sněhem, vysokou trávou nebo sypkou půdou či škvárou. Měření se uskuteční za jasného dne. Blízko zvukového výstražného zařízení nebo mikrofonu nesmí být nikdo jiný než pozorovatel odečítající hodnoty z přístroje, protože přítomnost diváků může podstatně ovlivnit hodnoty naměřené přístrojem, pokud by byli blízko zvukového výstražného zařízení nebo mikrofonu. V naměřených hodnotách se nepřihlíží k žádným vrcholovým hodnotám, které nevyplývají z obecné úrovně zvuku.

---

PŘÍLOHA 1

OZNÁMENÍ

(Největší formát: A 4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 2

OZNÁMENÍ

(Největší formát: A 4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 3

I.   USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU ZVUKOVÉHO VÝSTRAŽNÉHO ZAŘÍZENÍ

(viz bod 5.5 tohoto předpisu)

Image

Výše uvedená značka schválení typu umístěná na zvukovém výstražném zařízení udává, že dotčené zvukové výstražné zařízení třídy I bylo schváleno v Nizozemsku (E4) pod schvalovacím číslem 002439. První dvě číslice čísla schválení udávají, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky předpisu č. 28 v původním znění.

| Poznámka | Číslo schválení musí být umístěno v blízkosti kružnice buď nad nebo pod písmenem „E“ nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení typu musí být na stejné straně písmena „E“ a ve stejném směru. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby se předešlo riziku záměny s jinými symboly. |
| --- | --- |

Poznámka

Číslo schválení musí být umístěno v blízkosti kružnice buď nad nebo pod písmenem „E“ nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení typu musí být na stejné straně písmena „E“ a ve stejném směru. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby se předešlo riziku záměny s jinými symboly.

II.   USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA, POKUD JDE O JEHO ZVUKOVÉ SIGNÁLY

(viz bod 13.4 tohoto předpisu)

VZOR A

Image

Výše uvedená značka schválení typu umístěná na vozidle udává, že tento typ vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály, byl podle předpisu č. 28 schválen v Nizozemsku (E4).

VZOR B

Image

Výše uvedená značka schválení typu umístěná na vozidle udává, že tento typ vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály a emise škodlivin dieselových motorů, byl podle předpisů č. 28 a 24 schválen v Nizozemsku (E4). V případě druhého z uvedených předpisů činí opravená hodnota absorpčního činitele 1,30 m–1.

---

| 6.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 323/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 323/46

---

Pouze původní znění EHK/OSN má právní účinek podle mezinárodního veřejného práva. Je nutné ověřit status a datum vstupu v platnost tohoto předpisu v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Předpis č. 48 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci

Zahrnuje veškerá platná znění včetně:

| | dodatku 6 k sérii změn 04 – datum vstupu v platnost: 30. ledna 2011 |
| --- | --- |

dodatku 6 k sérii změn 04 – datum vstupu v platnost: 30. ledna 2011

| | Série změn 05 – datum vstupu v platnost: 30. ledna 2011 |
| --- | --- |

Série změn 05 – datum vstupu v platnost: 30. ledna 2011

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Obsah působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Obecné požadavky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zvláštní požadavky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Změny a rozšíření schválení typu vozidla nebo montáže jeho zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci |
| --- | --- |

7.

| 8. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postihy při neshodnosti výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu a správních orgánů |
| --- | --- |

11.

| 12. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

12.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 – | Sdělení týkající se udělení, rozšíření, odmítnutí nebo odejmutí schválení typu nebo definitivního ukončení výroby typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podle předpisu č. 48 |
| --- | --- |

Příloha 1 –

| Příloha 2 – | Uspořádání značky schválení typu |
| --- | --- |

Příloha 2 –

| Příloha 3 – | Příklady ploch světlometů nebo svítilen, os, referenčních středů a úhlů geometrické viditelnosti |
| --- | --- |

Příloha 3 –

| Příloha 4 – | Viditelnost červené svítilny směrem dopředu a bílé svítilny směrem dozadu |
| --- | --- |

Příloha 4 –

| Příloha 5 – | Stavy naložení, k nimž se přihlíží při stanovení změn svislé orientace potkávacího světla |
| --- | --- |

Příloha 5 –

| Příloha 6 – | Měření změn sklonu potkávacího světla v závislosti na naložení |
| --- | --- |

Příloha 6 –

| Příloha 7 – | Označení sklonu rozhraní potkávacího světla světlometu uvedeného v odstavci 6.2.6.1.1 tohoto předpisu a sklonu rozhraní předního mlhového světlometu uvedeného v odstavci 6.3.6.1.2 tohoto předpisu |
| --- | --- |

Příloha 7 –

| Příloha 8 – | Ovladače zařízení pro korekci sklonu světlometů podle odstavce 6.2.6.2.2 tohoto předpisu |
| --- | --- |

Příloha 8 –

| Příloha 9 – | Kontrola shodnosti výroby |
| --- | --- |

Příloha 9 –

| Příloha 10 – | Příklady možností zdrojů světla |
| --- | --- |

Příloha 10 –

| Příloha 11 – | Viditelnost nápadného značení směrem dozadu, dopředu a do boku vozidla |
| --- | --- |

Příloha 11 –

| Příloha 12 | |
| --- | --- |

Příloha 12

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na vozidla kategorií M a N a na jejich přípojná vozidla (kategorie O) (1) z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

2.1   „Schválením vozidla“ se rozumí schválení typu vozidla z hlediska počtu a způsobu montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

2.2   „Typem vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci“ se rozumí vozidla, která se neliší v podstatných hlediscích uvedených v odstavcích 2.2.1 až 2.2.4.

Obdobně se za „vozidla rozdílného typu“ nepovažují: vozidla, která se liší ve smyslu odstavců 2.2.1 až 2.2.4, avšak nikoli tak, aby rozdíly byly spojeny se změnou druhu, počtu, umístění a geometrické viditelnosti světlometů nebo svítilen a sklonu potkávacího světla, které jsou předepsány pro uvažovaný typ vozidla, a dále vozidla, na kterých jsou nebo nejsou namontovány nepovinné svítilny:

| 2.2.1 | rozměry a vnější tvar vozidla; |
| --- | --- |

2.2.1

rozměry a vnější tvar vozidla;

| 2.2.2 | počet a umístění zařízení; |
| --- | --- |

2.2.2

počet a umístění zařízení;

| 2.2.3 | zařízení pro korekci sklonu světlometů; |
| --- | --- |

2.2.3

zařízení pro korekci sklonu světlometů;

| 2.2.4 | systém zavěšení kol. |
| --- | --- |

2.2.4

systém zavěšení kol.

2.3   „Příčnou rovinou“ se rozumí svislá rovina kolmá ke střední podélné rovině vozidla.

2.4   „Nenaloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo bez řidiče, posádky, cestujících a nákladu, avšak s plnou zásobou paliva, náhradním kolem a normální výbavou nářadí.

2.5   „Naloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo naložené až do své technicky přípustné maximální hmotnosti stanovené výrobcem vozidla, který rovněž stanoví její rozložení na nápravy podle metody popsané v příloze 5.

2.6   „Zařízením“ se rozumí část nebo soubor částí používaných k výkonu jedné nebo více funkcí.

2.6.1   „Funkcí osvětlení“ se rozumí světlo vyzařované zařízením za účelem osvětlování vozovky a objektů ve směru pohybu vozidla.

2.6.2   „Funkcí světelné signalizace“ se rozumí světlo vyzařované nebo odrážené zařízením za účelem poskytnutí vizuální informace ostatním uživatelům vozovky o přítomnosti vozidla, jeho označení a/nebo změně pohybu vozidla.

2.7   „Světlometem nebo svítilnou“ se rozumí zařízení určené k osvětlování vozovky (světlomet) nebo k vyzařování světelného signálu ostatním uživatelům vozovky. Zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky a odrazky se považují rovněž za svítilny. Pro účely tohoto předpisu se za svítilny nepovažují zadní registrační tabulky vyzařující světlo a systém osvětlení provozních dveří dle ustanovení předpisu č. 107 u vozidel kategorií M2 a M3.

2.7.1   Zdroj světla (2)

| 2.7.1.1 | „Zdrojem světla“ se rozumí jedna nebo více částí k viditelnému vyzařování, které mohou být smontovány s jedním nebo více průsvitnými obaly a se základnou pro mechanické a elektrické připojení.
  Zdrojem světla může být také koncový výstup světlovodiče, který je součástí rozděleného světelného nebo světelně signalizačního systému, který nemá vestavěné vnější krycí sklo.






  2.7.1.1.1 | „Výměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který je určen k vkládání do držáku a vyjímání z držáku svého zařízení bez použití nářadí. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.1

„Zdrojem světla“ se rozumí jedna nebo více částí k viditelnému vyzařování, které mohou být smontovány s jedním nebo více průsvitnými obaly a se základnou pro mechanické a elektrické připojení.

Zdrojem světla může být také koncový výstup světlovodiče, který je součástí rozděleného světelného nebo světelně signalizačního systému, který nemá vestavěné vnější krycí sklo.

2.7.1.1.1

„Výměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který je určen k vkládání do držáku a vyjímání z držáku svého zařízení bez použití nářadí.

| 2.7.1.1.2 | „Nevýměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou zařízení, do něhož je tento zdroj světla namontován:






  a) | u modulu zdroje světla: zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou modulu zdroje světla, do něhož je tento zdroj světla namontován; |
| --- | --- | --- |

2.7.1.1.2

„Nevýměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou zařízení, do něhož je tento zdroj světla namontován:

a)

u modulu zdroje světla: zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou modulu zdroje světla, do něhož je tento zdroj světla namontován;

| b) | u adaptivního předního osvětlovacího systému (AFS): zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou jednotky osvětlení, do níž je tento zdroj světla namontován. |
| --- | --- |

b)

u adaptivního předního osvětlovacího systému (AFS): zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou jednotky osvětlení, do níž je tento zdroj světla namontován.

| 2.7.1.1.3 | „Modulem zdroje světla“ se rozumí optická část zařízení, která je pro toto zařízení specifická, která obsahuje jeden nebo více nevýměnných zdrojů světla a která je ze svého zařízení vyjímatelná pouze s použitím nářadí. Modul zdroje světla je konstruován tak, aby ani při užití nářadí nebyl mechanicky záměnný s jakýmkoli typově schváleným výměnným zdrojem světla. |
| --- | --- |

2.7.1.1.3

„Modulem zdroje světla“ se rozumí optická část zařízení, která je pro toto zařízení specifická, která obsahuje jeden nebo více nevýměnných zdrojů světla a která je ze svého zařízení vyjímatelná pouze s použitím nářadí. Modul zdroje světla je konstruován tak, aby ani při užití nářadí nebyl mechanicky záměnný s jakýmkoli typově schváleným výměnným zdrojem světla.

| 2.7.1.1.4 | „Žárovkovým zdrojem světla“ (žárovkou) se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více žhavených vláken, která vyzařují teplo. |
| --- | --- |

2.7.1.1.4

„Žárovkovým zdrojem světla“ (žárovkou) se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více žhavených vláken, která vyzařují teplo.

| 2.7.1.1.5 | „Výbojkovým zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování oblouk výboje, který vytváří elektroluminiscenci/fluorescenci. |
| --- | --- |

2.7.1.1.5

„Výbojkovým zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování oblouk výboje, který vytváří elektroluminiscenci/fluorescenci.

| 2.7.1.1.6 | „Zdrojem světla založeným na světelných diodách (LED)“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více spojení pevné fáze, která vytvářejí injektorovou luminiscenci/fluorescenci. |
| --- | --- |

2.7.1.1.6

„Zdrojem světla založeným na světelných diodách (LED)“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více spojení pevné fáze, která vytvářejí injektorovou luminiscenci/fluorescenci.

| 2.7.1.1.7 | „LED modulem“ se rozumí modul zdroje světla obsahující jako zdroje světla pouze světelné diody LED. |
| --- | --- |

2.7.1.1.7

„LED modulem“ se rozumí modul zdroje světla obsahující jako zdroje světla pouze světelné diody LED.

| 2.7.1.2 | „Elektronickým ovladačem zdroje světla“ se rozumí jedna nebo více konstrukčních součástí mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, které řídí napětí a/nebo elektrický proud zdroje světla.






  2.7.1.2.1 | „Napáječem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, který stabilizuje proud výbojkového zdroje světla. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.2

„Elektronickým ovladačem zdroje světla“ se rozumí jedna nebo více konstrukčních součástí mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, které řídí napětí a/nebo elektrický proud zdroje světla.

2.7.1.2.1

„Napáječem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, který stabilizuje proud výbojkového zdroje světla.

| 2.7.1.2.2 | „Zažehovačem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla, který slouží k zažehnutí oblouku ve výbojkovém zdroji světla. |
| --- | --- |

2.7.1.2.2

„Zažehovačem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla, který slouží k zažehnutí oblouku ve výbojkovém zdroji světla.

| 2.7.1.3 | „Ovladačem proměnlivé svítivosti“ se rozumí zařízení, které automaticky ovládá zařízení pro zadní světelnou signalizaci vytvářející proměnlivou svítivost tak, aby byla zajištěna neměnná rozpoznatelnost jejich signálů. Ovladač proměnlivé svítivosti je součástí světlometu nebo svítilny nebo součástí vozidla nebo je rozdělen mezi uvedený světlomet nebo svítilnu a vozidlo. |
| --- | --- |

2.7.1.3

„Ovladačem proměnlivé svítivosti“ se rozumí zařízení, které automaticky ovládá zařízení pro zadní světelnou signalizaci vytvářející proměnlivou svítivost tak, aby byla zajištěna neměnná rozpoznatelnost jejich signálů. Ovladač proměnlivé svítivosti je součástí světlometu nebo svítilny nebo součástí vozidla nebo je rozdělen mezi uvedený světlomet nebo svítilnu a vozidlo.

2.7.2   „Rovnocennými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí světlomety nebo svítilny, které mají stejnou funkci a stejné schválení v zemi, ve které je vozidlo registrováno; takové světlomety nebo svítilny mohou mít odlišné vlastnosti oproti světlometům nebo svítilnám, jimiž bylo vozidlo vybaveno při schválení, za předpokladu, že vyhovují požadavkům tohoto předpisu.

2.7.3   „Samostatnými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy (3), samostatné zdroje světla a samostatná pouzdra.

2.7.4   „Skupinovými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy (3) a samostatné zdroje světla, ale společné pouzdro.

2.7.5   „Sdruženými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy (3), ale společné zdroje světla a společné pouzdro.

2.7.6   „Sloučenými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdroje světla nebo jediný zdroj světla fungující za různých podmínek (např. odlišnosti optické, mechanické nebo elektrické), zcela nebo částečně společné zdánlivě viditelné plochy (3) a společné pouzdro (4).

2.7.7   „Jednoúčelovým světlometem nebo svítilnou“ se rozumí část zařízení, která zajišťuje jednotlivou funkci osvětlení nebo světelné signalizace.

2.7.8   „Zakrývatelným světlometem“ se rozumí světlomet, který se může zčásti nebo zcela skrýt, když není používán. Toho se může dosáhnout buď pohyblivým krytem, přemístěním světlometu nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem. Výrazu „zasouvatelný světlomet“ se používá spíše k označení zakrývatelného světlometu, který se může přemístit zasunutím dovnitř karoserie.

2.7.9   „Dálkovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace na velkou vzdálenost před vozidlem.

2.7.10   „Potkávacím světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace před vozidlem, aniž by nepatřičně oslňoval nebo obtěžoval řidiče přijíždějící z opačné strany nebo jiné uživatele pozemní komunikace.

| 2.7.10.1 | „Hlavním potkávacím světlem“ se rozumí potkávací světlo vytvářené bez pomoci infračerveného zářiče a/nebo doplňkových zdrojů světla pro osvětlení zatáčky. |
| --- | --- |

2.7.10.1

„Hlavním potkávacím světlem“ se rozumí potkávací světlo vytvářené bez pomoci infračerveného zářiče a/nebo doplňkových zdrojů světla pro osvětlení zatáčky.

2.7.11   „Směrovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění jiných uživatelů silnice, že řidič zamýšlí změnit směr vpravo nebo vlevo.

Směrová svítilna nebo svítilny mohou být také užity podle ustanovení předpisu č. 97.

2.7.12   „Brzdovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění ostatních uživatelů silnice nalézajících se za vozidlem, že se podélný pohyb vozidla záměrně zpomaluje.

2.7.13   „Zařízením k osvětlení zadní registrační tabulky“ se rozumí zařízení užívané k osvětlení prostoru určeného pro zadní registrační tabulku; toto zařízení se může skládat z několika optických součástí.

2.7.14   „Přední obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zepředu.

2.7.15   „Zadní obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zezadu.

2.7.16   „Odrazkou“ se rozumí zařízení užívané k označování přítomnosti vozidla odrazem světla vyzařovaného ze zdroje světla, který není spojen s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje.

Pro účely tohoto předpisu se za odrazky nepovažují:

| 2.7.16.1 | registrační tabulky se zpětným odrazem; |
| --- | --- |

2.7.16.1

registrační tabulky se zpětným odrazem;

| 2.7.16.2 | označení se zpětným odrazem uvedená v ADR (Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí); |
| --- | --- |

2.7.16.2

označení se zpětným odrazem uvedená v ADR (Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí);

| 2.7.16.3 | jiné tabulky a značení se zpětným odrazem, které musí být užity ve shodě s ustanoveními členského státu pro provoz určitých kategorií vozidel nebo pro určité způsoby provozu; |
| --- | --- |

2.7.16.3

jiné tabulky a značení se zpětným odrazem, které musí být užity ve shodě s ustanoveními členského státu pro provoz určitých kategorií vozidel nebo pro určité způsoby provozu;

| 2.7.16.4 | materiály se zpětným odrazem schválené jako třída D nebo E podle předpisu č. 104 a použité pro jiné účely v souladu s vnitrostátními požadavky, např. na reklamu. |
| --- | --- |

2.7.16.4

materiály se zpětným odrazem schválené jako třída D nebo E podle předpisu č. 104 a použité pro jiné účely v souladu s vnitrostátními požadavky, např. na reklamu.

2.7.17   „Nápadným značením“ se rozumí zařízení určené ke zvýšení viditelnosti vozidla při jeho sledování z boku nebo zezadu (nebo v případě přívěsu dodatečně zepředu) odrazem světla vyzařovaného zdrojem světla, který není spojen s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje.

| 2.7.17.1 | „Obrysovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných a svislých rozměrů (délka, šířka a výška) vozidla.






  2.7.17.1.1 | „Úplným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje obrys vozidla spojitou linkou. |
| --- | --- | --- |

2.7.17.1

„Obrysovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných a svislých rozměrů (délka, šířka a výška) vozidla.

2.7.17.1.1

„Úplným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje obrys vozidla spojitou linkou.

| 2.7.17.1.2 | „Částečným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje vodorovný rozměr vozidla spojitou linkou a svislý rozměr vyznačením jeho horních rohů. |
| --- | --- |

2.7.17.1.2

„Částečným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje vodorovný rozměr vozidla spojitou linkou a svislý rozměr vyznačením jeho horních rohů.

| 2.7.17.2 | „Pruhovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných rozměrů (délka a šířka) vozidla spojitým pruhem. |
| --- | --- |

2.7.17.2

„Pruhovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných rozměrů (délka a šířka) vozidla spojitým pruhem.

2.7.18   „Výstražným signálem nebezpečí“ se rozumí současná činnost všech směrových svítilen vozidla upozorňující na to, že vozidlo dočasně představuje zvláštní nebezpečí pro ostatní uživatele silnice.

2.7.19   „Předním mlhovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící ke zlepšení osvětlení silnice před vozidlem v případě mlhy nebo jakýchkoliv podobných podmínek snížené viditelnosti.

2.7.20   „Zadní mlhovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná pro zlepšení viditelnosti vozidla zezadu při husté mlze.

2.7.21   „Zpětným světlometem“ se rozumí svítilna užívaná k osvětlení silnice za vozidlem a k upozornění ostatních uživatelů silnice, že vozidlo couvá nebo že bude couvat.

2.7.22   „Parkovací svítilnou“ se rozumí svítilna, která slouží k signalizování přítomnosti stojícího vozidla v zastavěném území. V tomto případě nahrazuje přední a zadní obrysové svítilny.

2.7.23   „Doplňkovou obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna namontovaná co nejblíže k nejvzdálenějším šířkovým obrysům vozidla a co možná nejblíže k jeho hornímu okraji a určená ke zřetelnému označení jeho celkové šířky. Tato svítilna doplňuje u určitých motorových vozidel a přípojných vozidel přední a zadní obrysové svítilny vozidla tím, že zvlášť upozorňuje na jeho rozměry.

2.7.24   „Boční obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označování přítomnosti vozidla při pohledu z boku.

2.7.25   „Denní svítilnou“ se rozumí svítilna, která směřuje dopředu a která činí vozidlo snáze viditelným za jízdy ve dne.

2.7.26   „Rohovým světlometem“ („světlometem pohyblivým v závislosti na řízení“) se rozumí světlomet, který se užívá pro zajištění doplňujícího osvětlení té části silnice, která se nachází v blízkosti předního rohu vozidla na té jeho straně, na niž se bude vozidlo stáčet.

2.7.27   „Skutečným světelným tokem“ se rozumí konstrukční hodnota světelného toku výměnného zdroje světla nebo modulu zdroje světla. Musí být ve stanovených mezích dosažen, pokud je výměnný zdroj světla nebo modul zdroje světla napájen zkušebním napětím elektrického zdroje podle datového listu zdroje světla nebo technické specifikace předložené s modulem zdroje světla.

2.7.28   „Adaptivním předním osvětlovacím systémem“ (nebo „systémem AFS“) se rozumí zařízení pro osvětlení s uděleným schválením typu podle předpisu č. 123, vysílající svazek světelných paprsků, jehož rozdílné vlastnosti se automaticky přizpůsobují různým podmínkám použití potkávacího světla a případně dálkového světla.

| 2.7.28.1 | „Jednotkou osvětlení“ se rozumí konstrukční část, která vyzařuje světlo a slouží k tomu, aby zcela nebo částečně zajišťovala jednu nebo několik funkcí předního osvětlení, které systém AFS poskytuje. |
| --- | --- |

2.7.28.1

„Jednotkou osvětlení“ se rozumí konstrukční část, která vyzařuje světlo a slouží k tomu, aby zcela nebo částečně zajišťovala jednu nebo několik funkcí předního osvětlení, které systém AFS poskytuje.

| 2.7.28.2 | „Instalační jednotkou“ se rozumí nedělitelná skříňka (světelné těleso) obsahující jednu nebo více jednotek osvětlení. |
| --- | --- |

2.7.28.2

„Instalační jednotkou“ se rozumí nedělitelná skříňka (světelné těleso) obsahující jednu nebo více jednotek osvětlení.

| 2.7.28.3 | „Režimem osvětlení“ nebo „režimem“ se rozumí stav funkce předního osvětlení, kterou systém AFS poskytuje, stanovený výrobcem a určený k přizpůsobení pro určitá vozidla a určité okolní podmínky. |
| --- | --- |

2.7.28.3

„Režimem osvětlení“ nebo „režimem“ se rozumí stav funkce předního osvětlení, kterou systém AFS poskytuje, stanovený výrobcem a určený k přizpůsobení pro určitá vozidla a určité okolní podmínky.

| 2.7.28.4 | „Řízením systému“ se rozumí část (části) systému AFS, která (které) od vozidla přijímá (přijímají) řídící signály AFS a automaticky ovládá (ovládají) funkci jednotek osvětlení. |
| --- | --- |

2.7.28.4

„Řízením systému“ se rozumí část (části) systému AFS, která (které) od vozidla přijímá (přijímají) řídící signály AFS a automaticky ovládá (ovládají) funkci jednotek osvětlení.

| 2.7.28.5 | „Řídícím signálem AFS“ (V, E, W, T) se rozumí vstupní informace systému AFS v souladu s odstavcem 6.22.7.4 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

2.7.28.5

„Řídícím signálem AFS“ (V, E, W, T) se rozumí vstupní informace systému AFS v souladu s odstavcem 6.22.7.4 tohoto předpisu.

| 2.7.28.6 | „Neutrálním stavem“ se rozumí stav systému AFS, kdy svítí potkávací světla v režimu třídy C („základní potkávací světlo“), případně kdy svítí dálková světla, a neuplatňuje se žádný řídící signál AFS. |
| --- | --- |

2.7.28.6

„Neutrálním stavem“ se rozumí stav systému AFS, kdy svítí potkávací světla v režimu třídy C („základní potkávací světlo“), případně kdy svítí dálková světla, a neuplatňuje se žádný řídící signál AFS.

2.7.29   „Svítilnou vnějšího osvětlení vozidla“ se rozumí svítilna poskytující doplňkové osvětlení k usnadnění nastupování a vystupování řidiče, cestujících nebo k nakládce.

2.7.30   „Systémem vzájemně závislých svítilen“ se rozumí sestava dvou nebo tří vzájemně závislých svítilen se stejnou funkcí.

| 2.7.30.1 | „Vzájemně závislou svítilnou“ se rozumí zařízení, které funguje jako část systému vzájemně závislých svítilen. Jestliže jsou aktivovány, pracují vzájemně závislé svítilny společně, mají oddělené zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, oddělená pouzdra svítilen a mohou mít oddělený zdroj (zdroje) světla. |
| --- | --- |

2.7.30.1

„Vzájemně závislou svítilnou“ se rozumí zařízení, které funguje jako část systému vzájemně závislých svítilen. Jestliže jsou aktivovány, pracují vzájemně závislé svítilny společně, mají oddělené zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, oddělená pouzdra svítilen a mohou mít oddělený zdroj (zdroje) světla.

2.8   „Plochou vyzařující světlo“ u „zařízení pro osvětlení“, „zařízení pro světelnou signalizaci“ nebo odrazky se rozumí povrch podle prohlášení výrobce zařízení na výkrese v žádosti o schválení (viz např. části 1 a 4).

Prohlášení musí být učiněno podle jedné z následujících podmínek:

| a) | pokud je vnější krycí sklo strukturované, deklarovaná plocha vyzařování světla musí být celý vnější povrch nebo část vnějšího povrchu vnějšího krycího skla; |
| --- | --- |

a)

pokud je vnější krycí sklo strukturované, deklarovaná plocha vyzařování světla musí být celý vnější povrch nebo část vnějšího povrchu vnějšího krycího skla;

| b) | pokud vnější krycí sklo není strukturované, není třeba brát vnější krycí sklo v úvahu a plocha vyzařování světla musí být taková, jak je deklarováno na výkrese, příloha 3 (viz např. část 5). |
| --- | --- |

b)

pokud vnější krycí sklo není strukturované, není třeba brát vnější krycí sklo v úvahu a plocha vyzařování světla musí být taková, jak je deklarováno na výkrese, příloha 3 (viz např. část 5).

2.8.1   „Strukturovaným vnějším krycím sklem“ nebo „Strukturovanou oblastí krycího skla“ se rozumí celé vnější krycí sklo nebo jeho část, konstruované ke změně nebo ovlivnění šíření světla ze zdroje(zdrojů) světla tak, že světelné paprsky jsou významně odkloněny od jejich původního směru.

2.9   „Svíticí plocha“ (viz příloha 3).

2.9.1   „Svíticí plochou zařízení pro osvětlení“ (odstavce 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 a 2.7.26) se rozumí kolmý průmět celého otvoru odrážeče nebo u světlometů s elipsoidním odrážečem „projekčního krycího skla“ na příčnou rovinu. Nemá-li zařízení pro osvětlení žádný odrážeč, použije se definice podle odstavce 2.9.2. Jestliže plocha vyzařování světla pokrývá jen část celého otvoru odrážeče, posuzuje se jen průmět této části.

V případě potkávacího světlometu je svíticí plocha omezena na straně světelného rozhraní zdánlivě viditelnou stopou světelného rozhraní na krycím skle. Jsou-li odrážeče a krycí sklo vzájemně seřiditelné, užije se střední polohy seřízení.

V případě, kdy je montován AFS: Je-li funkce osvětlení vytvářena dvěma či více současně pracujícími jednotkami osvětlení na dané straně vozidla, tvoří jednotlivé svíticí plochy dohromady uvažovanou svíticí plochu (například jednotlivé svíticí plochy jednotek osvětlení 8, 9 a 11 na obrázku v odstavci 6.22.4 tvoří dohromady a s přihlédnutím k jejich umístění svíticí plochu uvažovanou pro pravou stranu vozidla).

2.9.2   „Svíticí plochou zařízení pro světelnou signalizaci kromě odrazky“ (odstavce 2.7.11 až 2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 a 2.7.22 až 2.7.25) se rozumí kolmý průmět svítilny do roviny kolmé na její referenční osu a dotýkající se vnějšího povrchu plochy vyzařování světla svítilny, přičemž tento průmět je ohraničen okraji stínítek umístěných v této rovině, z nichž každý dovoluje propustit ve směru referenční osy pouze 98 % celkové svítivosti svítilny.

Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů svíticí plochy k ověření vzdálenosti k vnějším okrajům vozidla a k ověření výšky nad vozovkou se použijí jen stěny s vodorovným nebo svislým okrajem.

Pro jiná užití svíticí plochy, např. pro stanovení vzdálenosti mezi dvěma svítilnami nebo světlomety či funkcemi, se použije tvar vnějšího okraje této svíticí plochy. Stěny zůstanou rovnoběžné, ale lze použít jiné orientace.

U zařízení pro světelnou signalizaci, jehož svíticí plocha zahrnuje úplně nebo částečně svíticí plochu jiné světelné funkce nebo zahrnuje neprosvětlenou plochu, lze za svíticí plochu považovat vlastní plochu vyzařování světla (viz např. příloha 3, části 2, 3, 5 a 6).

2.9.3   „Činnou plochou odrazky“ (odstavec 2.7.16) se rozumí, jak doložil žadatel během procesu schvalování odrazek, kolmý průmět odrazky do roviny kolmé na její referenční osu, ohraničený rovinami přilehlými k vnějším okrajovým částem optické soustavy a odrazky dle prohlášení žadatele a rovnoběžnými s touto osou. Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů zařízení se uvažují jen vodorovné a svislé roviny.

2.10   „Zdánlivě viditelnou plochou“ pro určitý směr pozorování se podle požadavku výrobce nebo jeho řádně pověřeného zástupce rozumí kolmý průmět:

| | buď okraje svíticí plochy promítnuté na vnější povrch krycího skla, |
| --- | --- |

buď okraje svíticí plochy promítnuté na vnější povrch krycího skla,

| | nebo plochy vyzařování světla |
| --- | --- |

nebo plochy vyzařování světla

| | do roviny kolmé ke směru pozorování a tečné k nejvzdálenějšímu bodu krycího skla. Různé příklady použití zdánlivě viditelné plochy jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

do roviny kolmé ke směru pozorování a tečné k nejvzdálenějšímu bodu krycího skla. Různé příklady použití zdánlivě viditelné plochy jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu.

Pouze v případě zařízení pro světelnou signalizaci vytvářejícího proměnlivou svítivost se uvažuje jeho zdánlivě viditelná plocha, která může být proměnná dle odstavce 2.7.1.3, za všech podmínek přípustných ze strany případného ovladače proměnlivé svítivosti.

2.11   „Referenční osou“ se rozumí charakteristická osa světlometu nebo svítilny, určená výrobcem (světlometu nebo svítilny) pro použití jako referenčního směru (H = 0°, V = 0°) pro úhly pole při fotometrických měřeních a pro montáž světlometu nebo svítilny na vozidlo.

2.12   „Referenčním středem“ se rozumí průsečík referenčních os s vnějším povrchem vyzařujícím světlo; stanovuje jej výrobce světlometu nebo svítilny.

2.13   „Úhly geometrické viditelnosti“ se rozumí úhly, které určují oblast minimálního prostorového úhlu, v níž je zdánlivě viditelná plocha světlometu nebo svítilny viditelná. Tato oblast prostorového úhlu je vymezena úsečemi koule, jejíž střed se shoduje s referenčním středem světlometu nebo svítilny a jejíž rovník je rovnoběžný s vozovkou. Tyto úseče jsou určovány vzhledem k referenční ose. Vodorovné úhly ß odpovídají zeměpisné délce, svislé úhly α zeměpisné šířce.

Měří-li se blíže ke světlometu nebo svítilně, musí se směry pozorování rovnoběžně posunout tak, aby bylo dosaženo shodné přesnosti.

K překážkám uvnitř úhlů geometrické viditelnosti se nepřihlíží, pokud existovaly již při schválení typu světlometu nebo svítilny.

Jestliže je po montáži světlometu nebo svítilny kterákoli část jeho/její zdánlivě viditelné plochy stíněna jakoukoli další částí vozidla, musí být ověřeno, zda část světlometu nebo svítilny nezastíněná překážkami ještě vyhovuje požadavkům na fotometrické hodnoty předepsané pro schválení zařízení jako optické jednotky (viz příloha 3 tohoto předpisu). Pokud však může být svislý úhel geometrické viditelnosti pod vodorovnou rovinu snížen na 5° (světlomet nebo svítilna montována níže než 750 mm nad vozovkou), může být fotometrické pole měření montovaného optického celku zmenšeno pod horizontálou na 5°.

2.14   „Vnějším obrysem“ na kterékoli straně vozidla se rozumí rovina rovnoběžná se střední podélnou rovinou vozidla, dotýkající se vnějšího bočního okraje vozidla, přičemž se nepřihlíží k přečnívání:

| 2.14.1 | pneumatik v blízkosti jejich bodu styku se zemí a přípojek pro měření tlaku v pneumatikách; |
| --- | --- |

2.14.1

pneumatik v blízkosti jejich bodu styku se zemí a přípojek pro měření tlaku v pneumatikách;

| 2.14.2 | protismykových zařízení případně namontovaných na kolech; |
| --- | --- |

2.14.2

protismykových zařízení případně namontovaných na kolech;

| 2.14.3 | zařízení pro nepřímý výhled; |
| --- | --- |

2.14.3

zařízení pro nepřímý výhled;

| 2.14.4 | bočních směrových svítilen, doplňkových obrysových svítilen, předních a zadních obrysových svítilen, parkovacích svítilen, odrazek a bočních obrysových svítilen; |
| --- | --- |

2.14.4

bočních směrových svítilen, doplňkových obrysových svítilen, předních a zadních obrysových svítilen, parkovacích svítilen, odrazek a bočních obrysových svítilen;

| 2.14.5 | celních pečetí umístěných na vozidlo a zařízení k zajištění a ochraně těchto pečetí; |
| --- | --- |

2.14.5

celních pečetí umístěných na vozidlo a zařízení k zajištění a ochraně těchto pečetí;

| 2.14.6 | systému osvětlení provozních dveří u vozidel kategorií M2 a M3 podle odstavce 2.7. |
| --- | --- |

2.14.6

systému osvětlení provozních dveří u vozidel kategorií M2 a M3 podle odstavce 2.7.

2.15   „Celkovými rozměry“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými ve výše uvedeném odstavci 2.14.

2.15.1   „Celkovou šířkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými ve výše uvedeném odstavci 2.14.

2.15.2   „Celkovou délkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami kolmými ke střední podélné rovině vozidla a dotýkajícími se předního a zadního okraje vozidla, přičemž se neberou v úvahu výstupky:

| a) | zařízení pro nepřímý výhled; |
| --- | --- |

a)

zařízení pro nepřímý výhled;

| b) | doplňkových obrysových svítilen; |
| --- | --- |

b)

doplňkových obrysových svítilen;

| c) | spojovacího zařízení u motorových vozidel. |
| --- | --- |

c)

spojovacího zařízení u motorových vozidel.

U přípojných vozidel se do „celkové délky“ a při jakémkoliv měření zahrnuje délka oje, pokud není výslovně uvedeno jinak.

2.16   „Jednotlivé a vícenásobné svítilny“.

2.16.1   „Jednotlivou svítilnou“ se rozumí:

| a) | zařízení nebo část zařízení, které má jednu funkci osvětlení nebo světelné signalizace, jeden nebo více zdrojů světla a které má ve směru referenční osy jednu zdánlivě viditelnou plochu, která může být spojitá nebo složená ze dvou či více samostatných částí, nebo |
| --- | --- |

a)

zařízení nebo část zařízení, které má jednu funkci osvětlení nebo světelné signalizace, jeden nebo více zdrojů světla a které má ve směru referenční osy jednu zdánlivě viditelnou plochu, která může být spojitá nebo složená ze dvou či více samostatných částí, nebo

| b) | jakákoli soustava dvou nezávislých svítilen, ať shodných nebo odlišných, které mají stejnou funkci, jsou obě schváleny jako svítilny typu „D“ a namontovány tak, že:






  i) | průměty jejich zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy zaujímají nejméně 60 % plochy nejmenšího čtyřúhelníku opsaného průmětům zmíněných zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

jakákoli soustava dvou nezávislých svítilen, ať shodných nebo odlišných, které mají stejnou funkci, jsou obě schváleny jako svítilny typu „D“ a namontovány tak, že:

i)

průměty jejich zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy zaujímají nejméně 60 % plochy nejmenšího čtyřúhelníku opsaného průmětům zmíněných zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy, nebo

| ii) | vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nepřesáhne 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu, nebo |
| --- | --- |

ii)

vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nepřesáhne 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu, nebo

| c) | jakákoli soustava dvou nezávislých odrazek, ať shodných nebo odlišných, které byly schváleny zvlášť a namontovány tak, že:






  i) | průměty jejich zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy zaujímají nejméně 60 % plochy nejmenšího čtyřúhelníku opsaného průmětům zmíněných zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy, nebo |
| --- | --- | --- |

c)

jakákoli soustava dvou nezávislých odrazek, ať shodných nebo odlišných, které byly schváleny zvlášť a namontovány tak, že:

i)

průměty jejich zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy zaujímají nejméně 60 % plochy nejmenšího čtyřúhelníku opsaného průmětům zmíněných zdánlivě viditelných ploch ve směru referenční osy, nebo

| ii) | vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nepřesáhne 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu, nebo |
| --- | --- |

ii)

vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nepřesáhne 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu, nebo

| d) | libovolný systém vzájemně závislých svítilen tvořený dvěma nebo třemi vzájemně závislými svítilnami se stejnou funkcí, schválený společně jako typ „Y“ a instalovaný tak, že vzdálenost mezi sousedními zdánlivě viditelnými plochami ve směru referenční osy nepřesahuje 75 mm, měřeno kolmo na referenční osu. |
| --- | --- |

d)

libovolný systém vzájemně závislých svítilen tvořený dvěma nebo třemi vzájemně závislými svítilnami se stejnou funkcí, schválený společně jako typ „Y“ a instalovaný tak, že vzdálenost mezi sousedními zdánlivě viditelnými plochami ve směru referenční osy nepřesahuje 75 mm, měřeno kolmo na referenční osu.

2.16.2   „Dvěma svítilnami“ nebo „sudým počtem svítilen“ se rozumí jediná světlo vyzařující plocha ve tvaru pásu, jestliže je tento pás umístěn symetricky ke střední podélné rovině vozidla a sahá na obou stranách vozidla do vzdálenosti nejméně 0,4 m od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla a jeho délka je nejméně 0,8 m. Osvětlení této plochy musí být zajištěno nejméně dvěma zdroji světla umístěnými co možná nejblíže k jejím okrajům. Plocha vyzařující světlo může být tvořena souborem jednotek umístěných vedle sebe tak, aby průměty dílčích ploch vyzařujících světlo na příčnou rovinu zaujímaly nejméně 60 % plochy nejmenšího obdélníku opsaného průmětům zmíněných jednotlivých ploch vyzařujících světlo.

2.17   „Vzdáleností mezi dvěma světlomety nebo svítilnami“ směřujícími týmž směrem se rozumí nejkratší vzdálenost mezi dvěma zdánlivě viditelnými plochami ve směru referenční osy. Splňuje-li vzdálenost mezi dvěma světlomety nebo svítilnami požadavky tohoto předpisu, není třeba stanovovat přesné okraje zdánlivě viditelných ploch.

2.18   „Indikátorem činnosti“ se rozumí optický nebo zvukový signál (nebo jakýkoli obdobný signál) udávající, že zařízení bylo uvedeno v činnost a zda funguje správně, či nikoli.

2.19   „Indikátorem zapojení obvodu“ se rozumí optický (nebo jakýkoli rovnocenný) signál udávající, že zařízení bylo uvedeno v činnost, avšak neudávající, zda toto zařízení funguje správně, či nikoli.

2.20   „Nepovinným světlometem nebo svítilnou“ se rozumí světlomet nebo svítilna, jejichž montáž je ponechána na úvaze výrobce.

2.21   „Vozovkou“ se rozumí povrch, na němž vozidlo stojí a který by měl být v zásadě vodorovný.

2.22   „Pohyblivými částmi“ vozidla se rozumí takové panely karoserie nebo jiné části vozidla, jejichž poloha může být bez užití nářadí měněna vyklopením, otočením nebo posunutím. Mezi tyto části nepatří sklopné kabiny řidiče nákladních vozidel.

2.23   „Obvyklou polohou užívání pohyblivé části“ se rozumí poloha (polohy) pohyblivé části stanovená výrobcem vozidla pro obvyklé podmínky užívání a obvyklé podmínky parkování vozidla.

2.24   „Obvyklými podmínkami užívání vozidla“ se rozumí:

| 2.24.1 | u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo připraveno k pohybu vlastním nastartovaným hnacím motorem s pohyblivými částmi v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23; |
| --- | --- |

2.24.1

u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo připraveno k pohybu vlastním nastartovaným hnacím motorem s pohyblivými částmi v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23;

| 2.24.2 | u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému vozidlu ve stavu podle odstavce 2.24.1 a kdy jsou pohyblivé součásti přípojného vozidla v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23; |
| --- | --- |

2.24.2

u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému vozidlu ve stavu podle odstavce 2.24.1 a kdy jsou pohyblivé součásti přípojného vozidla v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23;

2.25   „Podmínkami parkování vozidla“ se rozumí:

| 2.25.1 | u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo v klidu, jeho hnací motor je zastaven a jeho pohyblivé součásti jsou v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23; |
| --- | --- |

2.25.1

u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo v klidu, jeho hnací motor je zastaven a jeho pohyblivé součásti jsou v obvyklé poloze / obvyklých polohách podle definice v odstavci 2.23;

| 2.25.2 | u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému motorovému vozidlu ve stavu podle odstavce 2.25.1 a kdy jsou pohyblivé součásti přípojného vozidla v obvyklé poloze (polohách) podle definice v odstavci 2.23; |
| --- | --- |

2.25.2

u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému motorovému vozidlu ve stavu podle odstavce 2.25.1 a kdy jsou pohyblivé součásti přípojného vozidla v obvyklé poloze (polohách) podle definice v odstavci 2.23;

2.26   „Osvětlením zatáčky“ se rozumí světelná funkce, která zajišťuje zlepšené osvětlení v zatáčkách.

2.27   „Párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla.

2.27.1   „Přizpůsobeným párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla, která jako pár splňuje fotometrické požadavky;.

2.28   „Signálem nouzového brzdění“ se rozumí signál upozorňující ostatní uživatele vozovky za vozidlem, že vozidlo vyvíjí vzhledem k daným podmínkám vozovky velkou brzdicí sílu.

2.29   Barva světla vyzařovaného ze zařízení.

2.29.1   „Bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| W12 | hranice zelené: | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | hranice nažloutle zelené: | y = 0,440 |
| W34 | hranice žluté: | x = 0,500 |
| W45 | hranice načervenale purpurové: | y = 0,382 |
| W56 | hranice purpurové: | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | hranice modré: | x = 0,310 |

W12

hranice zelené:

y = 0,150 + 0,640 x

W23

hranice nažloutle zelené:

y = 0,440

W34

hranice žluté:

x = 0,500

W45

hranice načervenale purpurové:

y = 0,382

W56

hranice purpurové:

y = 0,050 + 0,750 x

W61

hranice modré:

x = 0,310

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

0,310

0,348

W2

0,453

0,440

W3

0,500

0,440

W4

0,500

0,382

W5

0,443

0,382

W6

0,310

0,283

2.29.2   „Selektivní žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| SY12 | hranice zelené: | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | spektrální čára | |
| SY34 | hranice červené: | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | hranice nažloutle bílé: | y = 0,440 |
| SY51 | hranice bílé: | y = 0,940 – x |

SY12

hranice zelené:

y = 1,290 x – 0,100

SY23

spektrální čára

SY34

hranice červené:

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

hranice nažloutle bílé:

y = 0,440

SY51

hranice bílé:

y = 0,940 – x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

0,454

0,486

SY2

0,480

0,519

SY3

0,545

0,454

SY4

0,521

0,440

SY5

0,500

0,440

2.29.3   „Oranžovou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| A12 | hranice zelené: | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrální čára | |
| A34 | hranice červené: | y = 0,390 |
| A41 | hranice bílé: | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

hranice zelené:

y = x – 0,120

A23

spektrální čára

A34

hranice červené:

y = 0,390

A41

hranice bílé:

y = 0,790 – 0,670 x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

0,545

0,425

A2

0,560

0,440

A3

0,609

0,390

A4

0,597

0,390

2.29.4   „Červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| R12 | hranice žluté: | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrální čára | |
| R34 | čára purpurové: | (její lineární prodloužení přes oblast purpurových barev mezi červeným a modrým koncem spektrální čáry) |
| R41 | hranice purpurové: | y = 0,980 – x |

R12

hranice žluté:

y = 0,335

R23

spektrální čára

R34

čára purpurové:

(její lineární prodloužení přes oblast purpurových barev mezi červeným a modrým koncem spektrální čáry)

R41

hranice purpurové:

y = 0,980 – x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

0,645

0,335

R2

0,665

0,335

R3

0,735

0,265

R4

0,721

0,259

2.30   Noční barva světla odraženého od zařízení s výjimkou pneumatik se zpětným odrazem podle předpisu č. 88.

2.30.1   „Bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| W12 | hranice modré: | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | hranice fialové: | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | hranice žluté: | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | hranice zelené: | y = 1,442 x – 0,136 |

W12

hranice modré:

y = 0,843 – 1,182 x

W23

hranice fialové:

y = 0,489 x + 0,146

W34

hranice žluté:

y = 0,968 – 1,010 x

W41

hranice zelené:

y = 1,442 x – 0,136

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

0,373

0,402

W2

0,417

0,350

W3

0,548

0,414

W4

0,450

0,513

2.30.2   „Žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| Y12 | hranice zelené: | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | spektrální čára | |
| Y34 | hranice červené: | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | hranice bílé: | y = 0,970 – x |

Y12

hranice zelené:

y = x – 0,040

Y23

spektrální čára

Y34

hranice červené:

y = 0,200 x + 0,268

Y41

hranice bílé:

y = 0,970 – x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

0,505

0,465

Y2

0,520

0,480

Y3

0,610

0,390

Y4

0,585

0,385

2.30.3   „Oranžovou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| A12 | hranice zelené: | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrální čára | |
| A34 | hranice červené: | y = 0,390 |
| A41 | hranice bílé: | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

hranice zelené:

y = 1,417 x – 0,347

A23

spektrální čára

A34

hranice červené:

y = 0,390

A41

hranice bílé:

y = 0,790 – 0,670 x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

0,545

0,425

A2

0,557

0,442

A3

0,609

0,390

A4

0,597

0,390

2.30.4   „Červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| R12 | hranice žluté: | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrální čára | |
| R34 | čára purpurové | |
| R41 | hranice purpurové: | y = 0,978 – x |

R12

hranice žluté:

y = 0,335

R23

spektrální čára

R34

čára purpurové

R41

hranice purpurové:

y = 0,978 – x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

0,643

0,335

R2

0,665

0,335

R3

0,735

0,265

R4

0,720

0,258

2.31   Denní barva světla odraženého ze zařízení

2.31.1   „Bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| W12 | hranice fialové: | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | hranice žluté: | y = 0,740 – x |
| W34 | hranice zelené: | y = x + 0,050 |
| W41 | hranice modré: | y = 0,570 – x |

W12

hranice fialové:

y = x – 0,030

W23

hranice žluté:

y = 0,740 – x

W34

hranice zelené:

y = x + 0,050

W41

hranice modré:

y = 0,570 – x

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

0,300

0,270

W2

0,385

0,355

W3

0,345

0,395

W4

0,260

0,310

2.31.2   „Žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| Y12 | hranice červené: | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | hranice bílé: | y = 0,910 – x |
| Y34 | hranice zelené: | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | spektrální čára | |

Y12

hranice červené:

y = 0,534 x + 0,163

Y23

hranice bílé:

y = 0,910 – x

Y34

hranice zelené:

y =1,342 x – 0,090

Y41

spektrální čára

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

0,545

0,454

Y2

0,487

0,423

Y3

0,427

0,483

Y4

0,465

0,534

2.31.3   „Červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| R12 | hranice červené: | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | hranice purpurové: | y = 0,910 – x |
| R34 | hranice žluté: | y = 0,350 |
| R41 | spektrální čára | |

R12

hranice červené:

y = 0,346 – 0,053 x

R23

hranice purpurové:

y = 0,910 – x

R34

hranice žluté:

y = 0,350

R41

spektrální čára

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

0,690

0,310

R2

0,595

0,315

R3

0,560

0,350

R4

0,650

0,350

2.32   Denní barva světla fluorescenčního zařízení.

2.32.1   „Červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:

| FR12 | hranice červené: | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | hranice purpurové: | y = 0,910 – x |
| FR34 | hranice žluté: | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | spektrální čára | |

FR12

hranice červené:

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

hranice purpurové:

y = 0,910 – x

FR34

hranice žluté:

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

spektrální čára

s průsečíky:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

0,690

0,310

FR2

0,595

0,315

FR3

0,569

0,341

FR4

0,655

0,345

2.33   „Výstražným signálem nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo (RECAS)“ se rozumí automatický signál vydávaný vozidlem jedoucím vpředu pro vozidlo jedoucí za ním. Upozorňuje, že vozidlo vzadu musí provést nouzové opatření, aby zabránilo kolizi.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1 | Žádost o schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce. |
| --- | --- |

3.1

Žádost o schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce.

| 3.2 | K žádosti se přikládají ve trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:






  3.2.1 | popis typu vozidla z hlediska bodů uvedených v odstavcích 2.2.1 až 2.2.4 výše spolu s omezením nákladu, zvláště maximálně přípustného nákladu v zavazadlovém prostoru; |
| --- | --- | --- |

3.2

K žádosti se přikládají ve trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:

3.2.1

popis typu vozidla z hlediska bodů uvedených v odstavcích 2.2.1 až 2.2.4 výše spolu s omezením nákladu, zvláště maximálně přípustného nákladu v zavazadlovém prostoru;

| 3.2.2 | seznam zařízení, která podle výrobce mají tvořit vybavení pro osvětlení a světelnou signalizaci. Tento seznam může obsahovat pro každou funkci více typů zařízení. Každý typ musí být řádně vyznačen (část, značka schválení typu, název výrobce atd.); kromě toho může být v seznamu u každé funkce uvedena přídavná poznámka „nebo rovnocenná zařízení“; |
| --- | --- |

3.2.2

seznam zařízení, která podle výrobce mají tvořit vybavení pro osvětlení a světelnou signalizaci. Tento seznam může obsahovat pro každou funkci více typů zařízení. Každý typ musí být řádně vyznačen (část, značka schválení typu, název výrobce atd.); kromě toho může být v seznamu u každé funkce uvedena přídavná poznámka „nebo rovnocenná zařízení“;

| 3.2.3 | nákres celého uspořádání zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci s vyznačením umístění jednotlivých zařízení na vozidle; |
| --- | --- |

3.2.3

nákres celého uspořádání zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci s vyznačením umístění jednotlivých zařízení na vozidle;

| 3.2.4 | pro ověření, zda je vyhověno požadavkům tohoto předpisu, nákres/nákresy vyznačující u každého světlometu nebo svítilny svíticí plochu podle definice v odstavci 2.9, plochu vyzařující světlo podle definice v odstavci 2.8, referenční osu podle definice v odstavci 2.11 a referenční střed podle definice v odstavci 2.12. Tyto informace se nepožadují pro zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky (odstavec 2.7.13); |
| --- | --- |

3.2.4

pro ověření, zda je vyhověno požadavkům tohoto předpisu, nákres/nákresy vyznačující u každého světlometu nebo svítilny svíticí plochu podle definice v odstavci 2.9, plochu vyzařující světlo podle definice v odstavci 2.8, referenční osu podle definice v odstavci 2.11 a referenční střed podle definice v odstavci 2.12. Tyto informace se nepožadují pro zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky (odstavec 2.7.13);

| 3.2.5 | žádost musí zahrnovat údaj o metodě zvolené ke stanovení zdánlivě viditelné plochy (viz odstavec 2.10); |
| --- | --- |

3.2.5

žádost musí zahrnovat údaj o metodě zvolené ke stanovení zdánlivě viditelné plochy (viz odstavec 2.10);

| 3.2.6 | je-li na vozidle namontován systém AFS, musí žadatel předložit podrobný popis uvádějící tyto informace:






  3.2.6.1 | funkce a režimy osvětlení, pro něž bylo systému AFS uděleno schválení typu; |
| --- | --- | --- |

3.2.6

je-li na vozidle namontován systém AFS, musí žadatel předložit podrobný popis uvádějící tyto informace:

3.2.6.1

funkce a režimy osvětlení, pro něž bylo systému AFS uděleno schválení typu;

| 3.2.6.2 | příslušné řídící signály AFS a jejich technické vlastnosti definované podle přílohy 10 předpisu č. 123; |
| --- | --- |

3.2.6.2

příslušné řídící signály AFS a jejich technické vlastnosti definované podle přílohy 10 předpisu č. 123;

| 3.2.6.3 | uplatňovaná ustanovení týkající se automatického přizpůsobování funkcí a režimů předního osvětlení podle odstavce 6.22.7.4 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.2.6.3

uplatňovaná ustanovení týkající se automatického přizpůsobování funkcí a režimů předního osvětlení podle odstavce 6.22.7.4 tohoto předpisu;

| 3.2.6.4 | případně zvláštní pokyny, pokud jde o kontrolu zdrojů světla a o vizuální prohlídku svazku světelných paprsků; |
| --- | --- |

3.2.6.4

případně zvláštní pokyny, pokud jde o kontrolu zdrojů světla a o vizuální prohlídku svazku světelných paprsků;

| 3.2.6.5 | dokumenty podle odstavce 6.22.9.2 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.2.6.5

dokumenty podle odstavce 6.22.9.2 tohoto předpisu;

| 3.2.6.6 | světlomety nebo svítilny, které jsou skupinové, sdružené nebo sloučené se systémem AFS; |
| --- | --- |

3.2.6.6

světlomety nebo svítilny, které jsou skupinové, sdružené nebo sloučené se systémem AFS;

| 3.2.6.7 | jednotky osvětlení, které jsou konstruovány tak, aby splňovaly požadavky odstavce 6.22.5. tohoto předpisu; |
| --- | --- |

3.2.6.7

jednotky osvětlení, které jsou konstruovány tak, aby splňovaly požadavky odstavce 6.22.5. tohoto předpisu;

| 3.2.7 | pro vozidla kategorií M a N popis podmínek elektrického napájení pro zařízení uvedená v odstavcích 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 a 2.7.15, případně včetně informací o zvláštním elektrickém napájení nebo elektronickém ovladači zdroje světla nebo ovladači proměnlivé svítivosti. |
| --- | --- |

3.2.7

pro vozidla kategorií M a N popis podmínek elektrického napájení pro zařízení uvedená v odstavcích 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 a 2.7.15, případně včetně informací o zvláštním elektrickém napájení nebo elektronickém ovladači zdroje světla nebo ovladači proměnlivé svítivosti.

| 3.3 | Technické zkušebně odpovědné za provádění zkoušek pro schválení musí být předloženo nenaložené vozidlo vybavené kompletní soupravou zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podle popisu v odstavci 3.2.2 výše představující typ vozidla, který má být schválen. |
| --- | --- |

3.3

Technické zkušebně odpovědné za provádění zkoušek pro schválení musí být předloženo nenaložené vozidlo vybavené kompletní soupravou zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podle popisu v odstavci 3.2.2 výše představující typ vozidla, který má být schválen.

| 3.4 | K dokumentaci pro schválení typu musí být přiložen dokument uvedený v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.4

K dokumentaci pro schválení typu musí být přiložen dokument uvedený v příloze 1 tohoto předpisu.

4.   SCHVÁLENÍ

| 4.1 | Schválení typu vozidla se udělí, pokud typ vozidla předložený ke schválení podle tohoto předpisu vyhoví požadavkům tohoto předpisu z hlediska všech zařízení uvedených v seznamu. |
| --- | --- |

4.1

Schválení typu vozidla se udělí, pokud typ vozidla předložený ke schválení podle tohoto předpisu vyhoví požadavkům tohoto předpisu z hlediska všech zařízení uvedených v seznamu.

| 4.2 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 05, což odpovídá sérii změn 05) udávají změnovou řadu, která zahrnuje poslední podstatné technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu vozidla ani témuž typu vozidla předvedenému s vybavením neuvedeným v seznamu dle odstavce 3.2.2 výše, s výjimkou případů, na něž se vztahuje odstavec 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.2

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současné době 05, což odpovídá sérii změn 05) udávají změnovou řadu, která zahrnuje poslední podstatné technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu vozidla ani témuž typu vozidla předvedenému s vybavením neuvedeným v seznamu dle odstavce 3.2.2 výše, s výjimkou případů, na něž se vztahuje odstavec 7 tohoto předpisu.

| 4.3 | Potvrzení o schválení, rozšíření nebo zamítnutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla / součásti podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3

Potvrzení o schválení, rozšíření nebo zamítnutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla / součásti podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

| 4.4 | Na každém vozidle shodném s typem vozidla schváleným podle tohoto předpisu se viditelně a na snadno přístupném místě uvedeném v tiskopise o schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:






  4.4.1 | kružnice, ve které je umístěno písmeno „E“, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na každém vozidle shodném s typem vozidla schváleným podle tohoto předpisu se viditelně a na snadno přístupném místě uvedeném v tiskopise o schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:

4.4.1

kružnice, ve které je umístěno písmeno „E“, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6);

| 4.4.2 | číslo tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice předepsané v odstavci 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

číslo tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice předepsané v odstavci 4.4.1.

| 4.5 | Je-li vozidlo shodné s typem vozidla schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, nemusí se symbol podle odstavce 4.4.1 opakovat; v takovém případě se další čísla a symboly všech předpisů, podle kterých bylo uděleno schválení v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, umístí ve svislých sloupcích vpravo od symbolu podle odstavce 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Je-li vozidlo shodné s typem vozidla schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, nemusí se symbol podle odstavce 4.4.1 opakovat; v takovém případě se další čísla a symboly všech předpisů, podle kterých bylo uděleno schválení v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, umístí ve svislých sloupcích vpravo od symbolu podle odstavce 4.4.1.

| 4.6 | Značka schválení typu musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná. |
| --- | --- |

4.6

Značka schválení typu musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.

| 4.7 | Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti štítku s údaji o vozidle, který připevňuje výrobce, nebo přímo na něj. |
| --- | --- |

4.7

Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti štítku s údaji o vozidle, který připevňuje výrobce, nebo přímo na něj.

| 4.8 | V příloze 2 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení typu. |
| --- | --- |

4.8

V příloze 2 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení typu.

5.   OBECNÉ POŽADAVKY

5.1   Zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci musí být namontována tak, aby si za obvyklých podmínek užívání vozidla podle definice v odstavcích 2.24, 2.24.1 a 2.24.2 a navzdory otřesům, jimž mohou být vystavena, zachovala vlastnosti předepsané tímto předpisem a umožnila vozidlu splnit požadavky tohoto předpisu. Zvláště nesmí být možné neúmyslné porušení seřízení světlometů nebo svítilen.

5.2   Světlomety uvedené v odstavcích 2.7.9, 2.7.10 a 2.7.19 musí být namontovány tak, aby bylo možno snadno seřídit jejich orientaci.

| 5.2.1 | U světlometů vybavených opatřeními pro zabránění oslnění ostatních uživatelů vozovky v zemi, kde silniční provoz je na opačné straně vozovky než v zemi, pro kterou byl světlomet konstruován, taková opatření musí být vykonána automaticky nebo uživatelem vozidla na vozidle v režimu parkování bez potřeby speciálního nářadí (jiného než toho, které je dodáváno s vozidlem (7)). Podrobné instrukce musí výrobce vozidla předat s vozidlem. |
| --- | --- |

5.2.1

U světlometů vybavených opatřeními pro zabránění oslnění ostatních uživatelů vozovky v zemi, kde silniční provoz je na opačné straně vozovky než v zemi, pro kterou byl světlomet konstruován, taková opatření musí být vykonána automaticky nebo uživatelem vozidla na vozidle v režimu parkování bez potřeby speciálního nářadí (jiného než toho, které je dodáváno s vozidlem (7)). Podrobné instrukce musí výrobce vozidla předat s vozidlem.

5.3   U všech zařízení pro světelnou signalizaci, včetně těch, jež jsou umístěna na bočních stěnách, musí být referenční osa svítilny namontované na vozidle rovnoběžná s rovinou, na níž vozidlo na vozovce stojí; kromě toho musí být tato osa u bočních odrazek a bočních obrysových svítilen kolmá ke střední podélné rovině vozidla a rovnoběžná s touto rovinou u všech ostatních zařízení pro světelnou signalizaci. V každém směru je přípustná odchylka ±3°. Kromě toho musí být při montáži dodrženy všechny zvláštní pokyny stanovené výrobcem.

5.4   V případě, že nebyly vydány zvláštní pokyny, ověřuje se výška a seřízení světlometů nebo svítilen u nenaloženého vozidla stojícího na rovné vodorovné ploše za podmínek definovaných v odstavcích 2.24, 2.24.1 a 2.24.2, a v případě, že je namontován systém AFS, se systémem v neutrálním stavu.

5.5   Pokud nebyly vydány zvláštní pokyny, musí světlomety nebo svítilny tvořící pár:

| 5.5.1 | být na vozidle namontovány souměrně vzhledem k jeho střední podélné rovině (toto ustanovení se vztahuje na vnější geometrický tvar světlometu nebo svítilny a ne na okraje jeho svíticí plochy podle odstavce 2.9); |
| --- | --- |

5.5.1

být na vozidle namontovány souměrně vzhledem k jeho střední podélné rovině (toto ustanovení se vztahuje na vnější geometrický tvar světlometu nebo svítilny a ne na okraje jeho svíticí plochy podle odstavce 2.9);

| 5.5.2 | být vzájemně souměrné vzhledem ke střední podélné rovině; tento požadavek neplatí pro vnitřní uspořádání světlometu nebo svítilny; |
| --- | --- |

5.5.2

být vzájemně souměrné vzhledem ke střední podélné rovině; tento požadavek neplatí pro vnitřní uspořádání světlometu nebo svítilny;

| 5.5.3 | splňovat shodné kolorimetrické požadavky a mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti. To neplatí pro přizpůsobený pár předních mlhových světlometů třídy F3; |
| --- | --- |

5.5.3

splňovat shodné kolorimetrické požadavky a mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti. To neplatí pro přizpůsobený pár předních mlhových světlometů třídy F3;

| 5.5.4 | mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti. |
| --- | --- |

5.5.4

mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti.

5.6   U vozidel, jejichž vnější tvar je nesouměrný, musí být výše uvedené požadavky splněny, nakolik je to možné.

5.7   Skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety nebo svítilny

| 5.7.1 | Světlomety nebo svítilny mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s jinými za předpokladu, že jsou dodrženy veškeré požadavky na barvu, umístění, seřízení, geometrickou viditelnost, elektrické zapojení a případné další požadavky.






  5.7.1.1 | Fotometrické a kolorimetrické požadavky na světlomet nebo svítilnu musí být splněny, jestliže všechny ostatní funkce, se kterými jsou světlomet nebo svítilna ve skupině, sdruženy nebo sloučeny, jsou VYPNUTY.
  Pokud je však přední nebo zadní obrysová svítilna sloučená s jednou nebo více dalšími funkcemi, které mohou být aktivovány společně s nimi, požadavky týkající se barvy každé z těchto funkcí musí být splněny, jestliže sloučená/sloučené funkce a přední nebo zadní obrysové svítilny jsou ZAPNUTY. |
| --- | --- | --- |

5.7.1

Světlomety nebo svítilny mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s jinými za předpokladu, že jsou dodrženy veškeré požadavky na barvu, umístění, seřízení, geometrickou viditelnost, elektrické zapojení a případné další požadavky.

5.7.1.1

Fotometrické a kolorimetrické požadavky na světlomet nebo svítilnu musí být splněny, jestliže všechny ostatní funkce, se kterými jsou světlomet nebo svítilna ve skupině, sdruženy nebo sloučeny, jsou VYPNUTY.

Pokud je však přední nebo zadní obrysová svítilna sloučená s jednou nebo více dalšími funkcemi, které mohou být aktivovány společně s nimi, požadavky týkající se barvy každé z těchto funkcí musí být splněny, jestliže sloučená/sloučené funkce a přední nebo zadní obrysové svítilny jsou ZAPNUTY.

| 5.7.1.2 | Brzdové a směrové svítilny nesmí být sloučené. |
| --- | --- |

5.7.1.2

Brzdové a směrové svítilny nesmí být sloučené.

| 5.7.1.3 | Pokud jsou však brzdové a směrové svítilny ve skupině, musí být splněny následující podmínky:






  5.7.1.3.1 | žádná vodorovná nebo svislá přímka procházející průmětem zdánlivě viditelných ploch těchto funkcí na rovinu kolmou k referenční ose nesmí protínat více než dvě hraniční čáry oddělující přilehlé plochy s různými barvami; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.3

Pokud jsou však brzdové a směrové svítilny ve skupině, musí být splněny následující podmínky:

5.7.1.3.1

žádná vodorovná nebo svislá přímka procházející průmětem zdánlivě viditelných ploch těchto funkcí na rovinu kolmou k referenční ose nesmí protínat více než dvě hraniční čáry oddělující přilehlé plochy s různými barvami;

| 5.7.1.3.2 | jejich zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy založené na plochách ohraničených obrysem jejich ploch vyzařujících světlo se nepřekrývají. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2

jejich zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy založené na plochách ohraničených obrysem jejich ploch vyzařujících světlo se nepřekrývají.

| 5.7.2 | Je-li zdánlivě viditelná plocha jednotlivé svítilny tvořena dvěma nebo více samostatnými částmi, musí splnit tyto požadavky:






  5.7.2.1 | buď celková plocha průmětu samostatných částí na rovinu tečnou k vnějšímu povrchu vnějšího krycího skla a kolmou na referenční osu musí zabírat nejméně 60 % nejmenšího čtyřúhelníku opsaného tomuto průmětu, nebo vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nesmí překročit hodnotu 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu. Tento požadavek se nevztahuje na odrazky; |
| --- | --- | --- |

5.7.2

Je-li zdánlivě viditelná plocha jednotlivé svítilny tvořena dvěma nebo více samostatnými částmi, musí splnit tyto požadavky:

5.7.2.1

buď celková plocha průmětu samostatných částí na rovinu tečnou k vnějšímu povrchu vnějšího krycího skla a kolmou na referenční osu musí zabírat nejméně 60 % nejmenšího čtyřúhelníku opsaného tomuto průmětu, nebo vzdálenost mezi dvěma sousedními nebo dotýkajícími se samostatnými částmi nesmí překročit hodnotu 15 mm, měřeno kolmo na referenční osu. Tento požadavek se nevztahuje na odrazky;

| 5.7.2.2 | nebo pro vzájemně závislé svítilny vzdálenost mezi sousedními zdánlivě viditelnými plochami ve směru referenční osy nepřesahuje 75 mm měřeno kolmo na referenční osu. |
| --- | --- |

5.7.2.2

nebo pro vzájemně závislé svítilny vzdálenost mezi sousedními zdánlivě viditelnými plochami ve směru referenční osy nepřesahuje 75 mm měřeno kolmo na referenční osu.

5.8   Maximální výška nad vozovkou se měří od nejvyššího bodu a minimální výška od nejnižšího bodu zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy.

U potkávacího světlometu se minimální výška nad vozovkou měří od nejnižšího bodu činného výstupu optického systému (např. odrážeče, krycího skla, projekčního krycího skla) nezávisle na jeho užití.

Pokud (maximální a minimální) výška nad vozovkou jednoznačně vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, není třeba určovat přesné okraje jakékoli plochy.

| 5.8.1 | Umístění z hlediska šířky se určuje vzhledem k celkové šířce vozidla od toho okraje zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny vozidla; pokud jde o vzdálenost mezi světlomety nebo svítilnami, určuje se umístění z hlediska šířky od vnitřních okrajů zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy.
  Pokud umístění z hlediska šířky jednoznačně vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, není třeba určovat přesné okraje jakékoli plochy. |
| --- | --- |

5.8.1

Umístění z hlediska šířky se určuje vzhledem k celkové šířce vozidla od toho okraje zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny vozidla; pokud jde o vzdálenost mezi světlomety nebo svítilnami, určuje se umístění z hlediska šířky od vnitřních okrajů zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy.

Pokud umístění z hlediska šířky jednoznačně vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, není třeba určovat přesné okraje jakékoli plochy.

5.9   V případě, že nebyly vydány zvláštní pokyny, se fotometrické vlastnosti (např. intenzita, barva, zdánlivě viditelná plocha atd.) světlometu nebo svítilny nesmí při rozsvícení světlometu nebo svítilny záměrně měnit.

| 5.9.1 | Směrové svítilny, výstražný signál a oranžové boční obrysové svítilny podle odstavce 6.18.7 níže a rovněž signál nouzového brzdění musí vyzařovat přerušované světlo. |
| --- | --- |

5.9.1

Směrové svítilny, výstražný signál a oranžové boční obrysové svítilny podle odstavce 6.18.7 níže a rovněž signál nouzového brzdění musí vyzařovat přerušované světlo.

| 5.9.2 | Fotometrické vlastnosti jakéhokoli světlometu nebo svítilny se mohou měnit:






  a) | vzhledem k okolnímu světlu, |
| --- | --- | --- |

5.9.2

Fotometrické vlastnosti jakéhokoli světlometu nebo svítilny se mohou měnit:

a)

vzhledem k okolnímu světlu,

| b) | v důsledku rozsvícení jiných světlometů nebo svítilen, nebo |
| --- | --- |

b)

v důsledku rozsvícení jiných světlometů nebo svítilen, nebo

| c) | při použití světlometů nebo svítilen k zajištění jiné funkce osvětlení, |
| --- | --- |

c)

při použití světlometů nebo svítilen k zajištění jiné funkce osvětlení,

za předpokladu, že jakákoli změna fotometrických vlastností je v souladu s technickými předpisy pro daný světlomet nebo svítilnu.

5.10   Žádné červené světlo, které by mohlo vést k omylu, nesmí být vyzařováno světlometem nebo svítilnou podle definice v odstavci 2.7 směrem dopředu a žádné bílé světlo, které by mohlo vést k omylu, nesmí být vyzařováno světlometem nebo svítilnou podle definice v odstavci 2.7 směrem dozadu. Neberou se v úvahu zařízení namontovaná pro vnitřní osvětlení vozidla. V případě pochybností se tento požadavek ověřuje takto:

| 5.10.1 | pro viditelnost červeného světla zepředu, s výjimkou červené nejzadnější boční obrysové svítilny, nesmí být zdánlivě viditelná plocha žádné červené svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v pásmu 1 stanoveném v příloze 4; |
| --- | --- |

5.10.1

pro viditelnost červeného světla zepředu, s výjimkou červené nejzadnější boční obrysové svítilny, nesmí být zdánlivě viditelná plocha žádné červené svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v pásmu 1 stanoveném v příloze 4;

| 5.10.2 | pro viditelnost bílého světla zezadu, s výjimkou zpětných světlometů a bílého nápadného značení na vozidle, nesmí být zdánlivě viditelná plocha žádné bílé svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v pásmu 2 příčné roviny ležící ve vzdálenosti 25 m za vozidlem (viz příloha 4); |
| --- | --- |

5.10.2

pro viditelnost bílého světla zezadu, s výjimkou zpětných světlometů a bílého nápadného značení na vozidle, nesmí být zdánlivě viditelná plocha žádné bílé svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v pásmu 2 příčné roviny ležící ve vzdálenosti 25 m za vozidlem (viz příloha 4);

| 5.10.3 | pásma 1 a 2 zkoumaná okem pozorovatele jsou ve svých rovinách ohraničena:






  5.10.3.1 | na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 2,2 m nad vozovkou; |
| --- | --- | --- |

5.10.3

pásma 1 a 2 zkoumaná okem pozorovatele jsou ve svých rovinách ohraničena:

5.10.3.1

na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 2,2 m nad vozovkou;

| 5.10.3.2 | na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími dopředu i dozadu úhel 15° na vnější stranu vzhledem ke střední podélné rovině vozidla a procházejícími bodem nebo body styku svislých rovin rovnoběžných se střední podélnou rovinou vozidla a vymezujících celkovou šířku vozidla; je-li více bodů styku, nejpřednější z nich odpovídá přední rovině, nejzadnější zadní rovině. |
| --- | --- |

5.10.3.2

na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími dopředu i dozadu úhel 15° na vnější stranu vzhledem ke střední podélné rovině vozidla a procházejícími bodem nebo body styku svislých rovin rovnoběžných se střední podélnou rovinou vozidla a vymezujících celkovou šířku vozidla; je-li více bodů styku, nejpřednější z nich odpovídá přední rovině, nejzadnější zadní rovině.

5.11   Elektrická zapojení musí být taková, aby přední a zadní obrysové svítilny, případné doplňkové obrysové svítilny, případné boční obrysové svítilny a zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky nemohly být ZAPÍNÁNY a VYPÍNÁNY jinak než současně.

| 5.11.1 | Tato podmínka se neuplatní:






  5.11.1.1 | jsou-li přední a zadní obrysové svítilny ZAPNUTY, jakož i boční obrysové svítilny, jsou-li sdružené nebo sloučené s uvedenými svítilnami, užity jako parkovací svítilny, nebo |
| --- | --- | --- |

5.11.1

Tato podmínka se neuplatní:

5.11.1.1

jsou-li přední a zadní obrysové svítilny ZAPNUTY, jakož i boční obrysové svítilny, jsou-li sdružené nebo sloučené s uvedenými svítilnami, užity jako parkovací svítilny, nebo

| 5.11.1.2 | pokud boční obrysové svítilny svítí přerušovaným světlem společně se směrovými světly, nebo |
| --- | --- |

5.11.1.2

pokud boční obrysové svítilny svítí přerušovaným světlem společně se směrovými světly, nebo

| 5.11.1.3 | pokud je systém světelné signalizace v činnosti dle odstavce 6.2.7.6.2, nebo |
| --- | --- |

5.11.1.3

pokud je systém světelné signalizace v činnosti dle odstavce 6.2.7.6.2, nebo

| 5.11.2 | u předních obrysových svítilen, když je jejich funkce nahrazena podle ustanovení odstavce 5.12.1 níže; |
| --- | --- |

5.11.2

u předních obrysových svítilen, když je jejich funkce nahrazena podle ustanovení odstavce 5.12.1 níže;

| 5.11.3 | u systému vzájemně závislých svítilen, všechny zdroje světla se ZAPÍNAJÍ a VYPÍNAJÍ současně. |
| --- | --- |

5.11.3

u systému vzájemně závislých svítilen, všechny zdroje světla se ZAPÍNAJÍ a VYPÍNAJÍ současně.

5.12   Elektrická zapojení musí být taková, aby dálkové světlomety, potkávací světlomety a přední mlhové světlomety nemohly být zapnuty, nejsou-li rovněž zapnuty svítilny uvedené v odstavci 5.11. Splnění této podmínky se však nevyžaduje u dálkových světlometů nebo potkávacích světlometů, jestliže jejich světelná výstraha spočívá v přerušovaném rozsvěcování potkávacích světlometů v krátkých intervalech nebo v přerušovaném rozsvěcování dálkových světlometů v krátkých intervalech nebo ve střídavém rozsvěcování potkávacích a dálkových světlometů v krátkých intervalech.

| 5.12.1 | Potkávací světlomety a/nebo dálkové světlomety a/nebo přední mlhové světlomety mohou nahradit funkci předních obrysových svítilen za předpokladu, že:






  5.12.1.1 | jejich elektrická zapojení jsou taková, aby se v případě závady kteréhokoliv z těchto světelných zařízení obrysové svítilny automaticky znovu zapnuly, a |
| --- | --- | --- |

5.12.1

Potkávací světlomety a/nebo dálkové světlomety a/nebo přední mlhové světlomety mohou nahradit funkci předních obrysových svítilen za předpokladu, že:

5.12.1.1

jejich elektrická zapojení jsou taková, aby se v případě závady kteréhokoliv z těchto světelných zařízení obrysové svítilny automaticky znovu zapnuly, a

| 5.12.1.2 | nahrazující svítilna nebo funkce splňuje pro příslušnou obrysovou svítilnu požadavky týkající se:






  a) | geometrické viditelnosti předepsané pro přední obrysové svítilny v odstavci 6.9.5 a |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2

nahrazující svítilna nebo funkce splňuje pro příslušnou obrysovou svítilnu požadavky týkající se:

a)

geometrické viditelnosti předepsané pro přední obrysové svítilny v odstavci 6.9.5 a

| b) | minimálních fotometrických hodnot podle úhlu rozdělení světla a |
| --- | --- |

b)

minimálních fotometrických hodnot podle úhlu rozdělení světla a

| 5.12.1.3 | ve zkušebním protokolu nahrazující svítilny je uveden příslušný důkaz prokazující splnění požadavků uvedených v odstavci 5.12.1.2. |
| --- | --- |

5.12.1.3

ve zkušebním protokolu nahrazující svítilny je uveden příslušný důkaz prokazující splnění požadavků uvedených v odstavci 5.12.1.2.

5.13   Indikátor

Je-li tímto předpisem předepsán indikátor zapojení obvodu, může být nahrazen indikátorem činnosti.

5.14   Zakrývatelné světlomety

| 5.14.1. | S výjimkou dálkových světlometů, potkávacích světlometů a předních mlhových světlometů, které mohou být zakryty, pokud se nepoužívají, je zakrývání svítilen nepřípustné. |
| --- | --- |

5.14.1.

S výjimkou dálkových světlometů, potkávacích světlometů a předních mlhových světlometů, které mohou být zakryty, pokud se nepoužívají, je zakrývání svítilen nepřípustné.

| 5.14.2 | V případě jakékoli poruchy funkce zakrývacího/zakrývacích zařízení musí světlomety zůstat v poloze užívání, jsou-li již v provozu, nebo musí být možno je do této polohy uvést bez užití nástrojů. |
| --- | --- |

5.14.2

V případě jakékoli poruchy funkce zakrývacího/zakrývacích zařízení musí světlomety zůstat v poloze užívání, jsou-li již v provozu, nebo musí být možno je do této polohy uvést bez užití nástrojů.

| 5.14.3 | Světlomety se musí dát uvést do polohy užívání a rozsvítit jediným ovládacím zařízením, přičemž musí být možné uvést je do polohy používání bez jejich rozsvícení. V případě skupinových dálkových a potkávacích světlometů se však výše uvedené ovládání vyžaduje pouze k aktivaci potkávacích světlometů. |
| --- | --- |

5.14.3

Světlomety se musí dát uvést do polohy užívání a rozsvítit jediným ovládacím zařízením, přičemž musí být možné uvést je do polohy používání bez jejich rozsvícení. V případě skupinových dálkových a potkávacích světlometů se však výše uvedené ovládání vyžaduje pouze k aktivaci potkávacích světlometů.

| 5.14.4 | Z místa řidiče nesmí být možno zastavit úmyslně pohyb rozsvícených světlometů dříve, než dosáhnou obvyklé polohy užívání. Vzniká-li za pohybu světlometů nebezpečí oslnění ostatních uživatelů vozovky, smějí se tyto světlomety rozsvítit pouze tehdy, až dosáhnou své konečné polohy. |
| --- | --- |

5.14.4

Z místa řidiče nesmí být možno zastavit úmyslně pohyb rozsvícených světlometů dříve, než dosáhnou obvyklé polohy užívání. Vzniká-li za pohybu světlometů nebezpečí oslnění ostatních uživatelů vozovky, smějí se tyto světlomety rozsvítit pouze tehdy, až dosáhnou své konečné polohy.

| 5.14.5 | Při teplotách zakrývacího zařízení v rozsahu od –30 °C do +50 °C musí být světlomet schopen dosáhnout plně odkryté polohy během tří sekund od aktivace ovladače. |
| --- | --- |

5.14.5

Při teplotách zakrývacího zařízení v rozsahu od –30 °C do +50 °C musí být světlomet schopen dosáhnout plně odkryté polohy během tří sekund od aktivace ovladače.

5.15   Barvy světla vyzařovaného světlomety nebo svítilnami (8) jsou:

| Dálkový světlomet: | bílá |
| --- | --- |
| Potkávací světlomet: | bílá |
| Přední mlhový světlomet: | bílá nebo selektivní žlutá |
| Zpětný světlomet: | bílá |
| Směrová svítilna: | oranžová |
| Výstražný signál: | oranžová |
| Brzdová svítilna: | červená |
| Signál nouzového brzdění: | oranžová nebo červená |
| Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo: | oranžová |
| Svítilna zadní registrační tabulky: | bílá |
| Přední obrysová svítilna: | bílá |
| Zadní obrysová svítilna: | červená |
| Přední mlhový světlomet: | bílá nebo selektivní žlutá |
| Zadní mlhová svítilna: | červená |
| Parkovací svítilna: | bílá vpředu, červená vzadu; oranžová, je-li sloučena s bočními směrovými svítilnami nebo s bočními obrysovými svítilnami |
| Boční obrysová svítilna: | oranžová; nejzadnější boční obrysová svítilna však může být červená, je-li ve skupině nebo je-li sdružená či sloučená se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou nebo je ve skupině nebo má část plochy vyzařující světlo společnou se zadní odrazkou |
| Doplňková obrysová svítilna: | bílá vpředu, červená vzadu |
| Denní svítilna: | bílá |
| Zadní odrazka jiná než trojúhelníková: | červená |
| Zadní odrazka trojúhelníková | červená |
| Přední odrazka jiná než trojúhelníková: | barva dopadajícího světla (9) |
| Boční odrazka jiná než trojúhelníková: | oranžová; nejzadnější odrazka však může být červená, je-li ve skupině nebo má-li část plochy vyzařující světlo společnou se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou, červenou nejzadnější boční obrysovou svítilnou nebo zadní odrazkou jinou než trojúhelníkovou |
| Rohový světlomet: | bílá |
| Nápadné značení: | bílá vpředu |
| | bílá nebo žlutá po stranách, |
| | červená nebo žlutá vzadu (10) |
| Adaptivní přední osvětlovací systémy (AFS): | bílá |
| Svítilna vnějšího osvětlení vozidla: | bílá |

Dálkový světlomet:

bílá

Potkávací světlomet:

bílá

Přední mlhový světlomet:

bílá nebo selektivní žlutá

Zpětný světlomet:

bílá

Směrová svítilna:

oranžová

Výstražný signál:

oranžová

Brzdová svítilna:

červená

Signál nouzového brzdění:

oranžová nebo červená

Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo:

oranžová

Svítilna zadní registrační tabulky:

bílá

Přední obrysová svítilna:

bílá

Zadní obrysová svítilna:

červená

Přední mlhový světlomet:

bílá nebo selektivní žlutá

Zadní mlhová svítilna:

červená

Parkovací svítilna:

bílá vpředu, červená vzadu; oranžová, je-li sloučena s bočními směrovými svítilnami nebo s bočními obrysovými svítilnami

Boční obrysová svítilna:

oranžová; nejzadnější boční obrysová svítilna však může být červená, je-li ve skupině nebo je-li sdružená či sloučená se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou nebo je ve skupině nebo má část plochy vyzařující světlo společnou se zadní odrazkou

Doplňková obrysová svítilna:

bílá vpředu, červená vzadu

Denní svítilna:

bílá

Zadní odrazka jiná než trojúhelníková:

červená

Zadní odrazka trojúhelníková

červená

Přední odrazka jiná než trojúhelníková:

barva dopadajícího světla (9)

Boční odrazka jiná než trojúhelníková:

oranžová; nejzadnější odrazka však může být červená, je-li ve skupině nebo má-li část plochy vyzařující světlo společnou se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou, červenou nejzadnější boční obrysovou svítilnou nebo zadní odrazkou jinou než trojúhelníkovou

Rohový světlomet:

bílá

Nápadné značení:

bílá vpředu

bílá nebo žlutá po stranách,

červená nebo žlutá vzadu (10)

Adaptivní přední osvětlovací systémy (AFS):

bílá

Svítilna vnějšího osvětlení vozidla:

bílá

5.16   Počet světlometů nebo svítilen

| 5.16.1 | Počet světlometů nebo svítilen namontovaných na vozidle se musí rovnat počtu uvedenému v individuálních specifikacích tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.16.1

Počet světlometů nebo svítilen namontovaných na vozidle se musí rovnat počtu uvedenému v individuálních specifikacích tohoto předpisu.

5.17   Kterýkoli světlomet nebo svítilna smí být namontován/namontována na pohyblivé části za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 5.18, 5.19 a 5.20.

5.18   Zadní obrysové svítilny, zadní směrové svítilny a zadní odrazky jak trojúhelníkové, tak i jiné než trojúhelníkové, smí být namontovány na pohyblivé části pouze tehdy, pokud:

| 5.18.1 | ve všech stálých polohách pohyblivých částí plní svítilna veškeré požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti pro tyto svítilny; |
| --- | --- |

5.18.1

ve všech stálých polohách pohyblivých částí plní svítilna veškeré požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti pro tyto svítilny;

| 5.18.2 | pokud jsou funkce uvedené v odstavci 5.18 zajišťovány soupravou dvou svítilen označených „D“ (viz odstavec 2.16.1), musí požadavky na polohu, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti na tyto svítilny ve všech pevných polohách pohyblivých částí plnit pouze jedna z těchto svítilen, nebo |
| --- | --- |

5.18.2

pokud jsou funkce uvedené v odstavci 5.18 zajišťovány soupravou dvou svítilen označených „D“ (viz odstavec 2.16.1), musí požadavky na polohu, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti na tyto svítilny ve všech pevných polohách pohyblivých částí plnit pouze jedna z těchto svítilen, nebo

| 5.18.3 | jsou pro výše uvedené funkce montovány doplňkové svítilny, které jsou rozsvíceny v případě, když je pohyblivá část umístěna v kterékoli stálé otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé části; |
| --- | --- |

5.18.3

jsou pro výše uvedené funkce montovány doplňkové svítilny, které jsou rozsvíceny v případě, když je pohyblivá část umístěna v kterékoli stálé otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé části;

| 5.18.4 | pokud jsou funkce uvedené v odstavci 5.18 zajišťovány systémem vzájemně závislých svítilen, musí být splněna jedna z následujících podmínek:






  a) | pokud je celý systém vzájemně závislých svítilen namontován na pohyblivém díle (pohyblivých dílech), musí být splněny požadavky odstavce 5.18.1, avšak doplňkové svítilny pro výše uvedené funkce mohou být rozsvíceny v případě, když je pohyblivá část umístěna v kterékoli stálé otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé části, nebo |
| --- | --- | --- |

5.18.4

pokud jsou funkce uvedené v odstavci 5.18 zajišťovány systémem vzájemně závislých svítilen, musí být splněna jedna z následujících podmínek:

a)

pokud je celý systém vzájemně závislých svítilen namontován na pohyblivém díle (pohyblivých dílech), musí být splněny požadavky odstavce 5.18.1, avšak doplňkové svítilny pro výše uvedené funkce mohou být rozsvíceny v případě, když je pohyblivá část umístěna v kterékoli stálé otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé části, nebo

| b) | pokud je systém vzájemně závislých svítilen částečně namontován na pevné části a částečně na pohyblivé části, vzájemně závislá svítilna určená / závislé svítilny určené žadatelem během postupu schvalování zařízení musí splňovat všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost směrem ven a fotometrické vlastnosti těchto svítilen ve všech pevných polohách pohyblivé části / pohyblivých částí. Požadavek/požadavky na geometrickou viditelnost směrem dovnitř se považuje za splněný / považují za splněné, jestliže tato vzájemně závislá svítilna / tyto vzájemně závislé svítilny stále splňuje/splňují fotometrické hodnoty předepsané v oblasti rozdělení světla pro schválení zařízení ve všech pevných polohách pohyblivé části / pohyblivých částí. |
| --- | --- |

b)

pokud je systém vzájemně závislých svítilen částečně namontován na pevné části a částečně na pohyblivé části, vzájemně závislá svítilna určená / závislé svítilny určené žadatelem během postupu schvalování zařízení musí splňovat všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost směrem ven a fotometrické vlastnosti těchto svítilen ve všech pevných polohách pohyblivé části / pohyblivých částí. Požadavek/požadavky na geometrickou viditelnost směrem dovnitř se považuje za splněný / považují za splněné, jestliže tato vzájemně závislá svítilna / tyto vzájemně závislé svítilny stále splňuje/splňují fotometrické hodnoty předepsané v oblasti rozdělení světla pro schválení zařízení ve všech pevných polohách pohyblivé části / pohyblivých částí.

5.19   Jsou-li pohyblivé části v jiné než „obvyklé poloze používání“, nesmí na nich namontovaná zařízení ostatní uživatele vozovky obtěžovat.

5.20   Je-li světlomet nebo svítilna namontován/namontována na pohyblivé součásti a pohyblivá součást je v „obvyklé poloze / obvyklých polohách)používání“, musí se světlomet nebo svítilna vždy vrátit do polohy určené / poloh určených výrobcem podle tohoto předpisu. Pro potkávací světlomety a přední mlhové světlomety se tento požadavek považuje ze splněný, pokud se po desetinásobném návratu do obvyklé polohy a při měření po každé operaci neodchýlí žádný z úhlů sklonu těchto světlometů měřený vzhledem k nosné části o více než o 0,15 % od průměrné hodnoty z těchto deseti naměřených hodnot. Je-li tato hodnota překročena, každá mezní hodnota podle odstavce 6.2.6.1.1 se upraví o toto překročení, aby se snížil rozsah přípustného sklonu při kontrole vozidla podle přílohy 6.

5.21   Zdánlivě viditelná plocha ve směru referenční osy předních a zadních obrysových svítilen, předních a zadních směrových svítilen a odrazek nesmí být v kterékoli stálé poloze jiné, než je „obvyklá poloha užívání“, zakryta více než z 50 % jakoukoli pohyblivou částí, ať už s namontovanými zařízeními pro světelnou signalizaci, nebo bez nich.

Pokud nelze výše uvedený požadavek zajistit:

| 5.21.1 | pokud je zdánlivě viditelná plocha ve směru referenční osy těchto svítilen zakryta více než z 50 % pohyblivou částí, musí být rozsvíceny doplňkové svítilny splňující všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti výše uvedených svítilen, nebo |
| --- | --- |

5.21.1

pokud je zdánlivě viditelná plocha ve směru referenční osy těchto svítilen zakryta více než z 50 % pohyblivou částí, musí být rozsvíceny doplňkové svítilny splňující všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti výše uvedených svítilen, nebo

| 5.21.2 | musí poznámka ve formuláři oznámení (příloha 1 odstavec 10.1) informovat jiné správní orgány o tom, že pohyblivými částmi může být zakryto více než 50 % zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, a
  ve vozidle musí být umístěno upozornění pro uživatele, že v určité poloze / určitých polohách pohyblivých částí musí být ostatní uživatelé silnice upozorněni na přítomnost vozidla na vozovce, například pomocí výstražného trojúhelníku nebo jiných zařízení podle vnitrostátních požadavků pro použití na silnici. |
| --- | --- |

5.21.2

musí poznámka ve formuláři oznámení (příloha 1 odstavec 10.1) informovat jiné správní orgány o tom, že pohyblivými částmi může být zakryto více než 50 % zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, a

ve vozidle musí být umístěno upozornění pro uživatele, že v určité poloze / určitých polohách pohyblivých částí musí být ostatní uživatelé silnice upozorněni na přítomnost vozidla na vozovce, například pomocí výstražného trojúhelníku nebo jiných zařízení podle vnitrostátních požadavků pro použití na silnici.

| 5.21.3 | Odstavec 5.21.2 se nevztahuje na odrazky. |
| --- | --- |

5.21.3

Odstavec 5.21.2 se nevztahuje na odrazky.

5.22   S výjimkou odrazek se světlomet nebo svítilna, i když jsou opatřeny značkou schválení, považují za nepřítomné, pokud nemohou být uvedeny do činnosti pouhou instalací zdroje světla a/nebo pojistky.

5.23   Světlomety nebo svítilny musí být na vozidle montovány tak, aby zdroj světla mohl být správně vyměněn bez nutnosti odborné pomoci a bez nutnosti použít zvláštního nářadí jiného, než je to, které dodává výrobce s vozidlem. Výrobce vozidla poskytne s vozidlem podrobný popis postupu výměny. Tento odstavec se nevztahuje na:

| a) | zařízení schválená s nevýměnným zdrojem světla; |
| --- | --- |

a)

zařízení schválená s nevýměnným zdrojem světla;

| b) | zařízení schválená se zdroji světla podle předpisu č. 99. |
| --- | --- |

b)

zařízení schválená se zdroji světla podle předpisu č. 99.

5.24   Povolena je jakákoli dočasná náhrada funkce světelné signalizace zadní obrysové svítilny zabezpečená proti selhání za předpokladu, že náhradní funkce v případě poruchy má podobnou barvu, hlavní intenzitu a umístění jako porouchaná funkce a že náhradní zařízení zůstane funkční i ve své původní bezpečnostní funkci. Během nahrazení musí být přítomnost dočasné náhrady a potřeba opravy indikovány na přístrojové desce indikátorem (viz odstavec 2.18 tohoto předpisu).

5.25   V případě, že je namontován systém AFS, považuje se za rovnocenný s párem potkávacích světlometů, a pokud zajišťuje funkci/funkce dálkového světla, považuje se za rovnocenný s párem dálkových světlometů.

5.26   Přípustné jsou zadní směrové svítilny, zadní obrysové svítilny, brzdové svítilny (s výjimkou brzdových svítilen kategorie S4) a zadní mlhové svítilny s řízením proměnlivé svítivosti, které současně reagují alespoň na jeden z těchto vnějších vlivů: okolní osvětlení, mlha, sněžení, déšť, vodní tříšť, mračna prachu, znečištění plochy vyzařující světlo, za předpokladu, že jejich předepsaná intenzita zůstane zachována při všech přechodech změn. Během přechodu nesmí dojít k žádné prudké změně svítivosti. Brzdové svítilny kategorie S4 mohou vytvářet svítivost různé intenzity nezávisle na ostatních světlometech nebo svítilnách. Řidič může mít možnost nastavit výše uvedené funkce na svítivost odpovídající jejich stálé kategorii a přepnout je zpět na automatické řízení svítivosti.

5.27   Pro vozidla kategorií M a N musí žadatel doložit technické zkušebně odpovědné za zkoušky schválení typu, že podmínky elektrického napájení zařízení uvedených v odstavcích 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 a 2.7.15 jsou splněny, jestliže elektrický systém vozidla pracuje za podmínek konstantního napětí reprezentujících příslušnou kategorii napájeného vozidla, jak stanovil žadatel, s následujícími ustanoveními:

| 5.27.1 | Napětí přivedené na svorky zařízení, která podle dokumentace schválení typu, byla zkoušena s použitím zvláštního napájení/elektronického ovladače zdroje světla nebo v sekundárním provozním režimu nebo při napětí požadovaném žadatelem, nesmí pro příslušná zařízení nebo funkce překročit specifikovaná napětí, při kterých byla tato zařízení nebo funkce schváleny. |
| --- | --- |

5.27.1

Napětí přivedené na svorky zařízení, která podle dokumentace schválení typu, byla zkoušena s použitím zvláštního napájení/elektronického ovladače zdroje světla nebo v sekundárním provozním režimu nebo při napětí požadovaném žadatelem, nesmí pro příslušná zařízení nebo funkce překročit specifikovaná napětí, při kterých byla tato zařízení nebo funkce schváleny.

| 5.27.2 | Za žádných podmínek elektrického napájení, které nespadají pod odstavec 5.27.1, nesmí napětí na svorkách zařízení nebo funkce/funkcí přesáhnout hodnoty 6,75 V (6 V systémy), 13,5 V (12 V systémy) nebo 28 V (24 V systémy) o více než 3 procenta. |
| --- | --- |

5.27.2

Za žádných podmínek elektrického napájení, které nespadají pod odstavec 5.27.1, nesmí napětí na svorkách zařízení nebo funkce/funkcí přesáhnout hodnoty 6,75 V (6 V systémy), 13,5 V (12 V systémy) nebo 28 V (24 V systémy) o více než 3 procenta.

| 5.27.3 | Ustanovení odstavců 5.27.1 a 5.27.2 se nevztahují na zařízení, která obsahují elektronický ovladač zdroje světla nebo ovladač proměnlivé svítivosti, které jsou součástí zařízení. |
| --- | --- |

5.27.3

Ustanovení odstavců 5.27.1 a 5.27.2 se nevztahují na zařízení, která obsahují elektronický ovladač zdroje světla nebo ovladač proměnlivé svítivosti, které jsou součástí zařízení.

| 5.27.4 | Ke schvalovací dokumentaci musí být přiložena zpráva popisující metody použité k prokázání shody a obdržené výsledky. |
| --- | --- |

5.27.4

Ke schvalovací dokumentaci musí být přiložena zpráva popisující metody použité k prokázání shody a obdržené výsledky.

5.28   Obecná ustanovení týkající se geometrické viditelnosti

| 5.28.1 | Při pozorování z nekonečna nesmí být uvnitř úhlů geometrické viditelnosti žádná překážka bránící šíření světla z kterékoli části zdánlivě viditelné plochy světlometu nebo svítilny. K těmto překážkám však není nutno přihlížet, jestliže byly již přítomny, když byla svítilna schválena jako typ. |
| --- | --- |

5.28.1

Při pozorování z nekonečna nesmí být uvnitř úhlů geometrické viditelnosti žádná překážka bránící šíření světla z kterékoli části zdánlivě viditelné plochy světlometu nebo svítilny. K těmto překážkám však není nutno přihlížet, jestliže byly již přítomny, když byla svítilna schválena jako typ.

| 5.28.2 | Měří-li se blíže ke světlometu nebo svítilně, musí se směry pozorování rovnoběžně posunout tak, aby bylo dosaženo shodné přesnosti. |
| --- | --- |

5.28.2

Měří-li se blíže ke světlometu nebo svítilně, musí se směry pozorování rovnoběžně posunout tak, aby bylo dosaženo shodné přesnosti.

| 5.28.3 | Jestliže je po montáži světlometu nebo svítilny kterákoli část jeho/její zdánlivě viditelné plochy stíněna jakoukoli další částí vozidla, musí se prokázat, že část světlometu nebo svítilny nezastíněná překážkami ještě stále vyhovuje požadavkům na fotometrické hodnoty předepsané pro schválení zařízení. |
| --- | --- |

5.28.3

Jestliže je po montáži světlometu nebo svítilny kterákoli část jeho/její zdánlivě viditelné plochy stíněna jakoukoli další částí vozidla, musí se prokázat, že část světlometu nebo svítilny nezastíněná překážkami ještě stále vyhovuje požadavkům na fotometrické hodnoty předepsané pro schválení zařízení.

| 5.28.4 | Pokud však může být svislý úhel geometrické viditelnosti pod vodorovnou rovinou snížen na 5° (svítilna montována níže než 750 mm nad vozovkou), může být fotometrické pole měření montovaného optického celku zmenšeno na 5° pod vodorovnou rovinou. |
| --- | --- |

5.28.4

Pokud však může být svislý úhel geometrické viditelnosti pod vodorovnou rovinou snížen na 5° (svítilna montována níže než 750 mm nad vozovkou), může být fotometrické pole měření montovaného optického celku zmenšeno na 5° pod vodorovnou rovinou.

| 5.28.5 | Pro systém vzájemně závislých svítilen musí být požadavky geometrické viditelnosti splněny, jestliže všechny vzájemně závislé svítilny jsou v činnosti společně. |
| --- | --- |

5.28.5

Pro systém vzájemně závislých svítilen musí být požadavky geometrické viditelnosti splněny, jestliže všechny vzájemně závislé svítilny jsou v činnosti společně.

6.   SPECIFIKACE JEDNOTLIVÝCH ZAŘÍZENÍ

6.1   Dálkový světlomet (předpisy č. 98 a 112)

6.1.1   Přítomnost

Povinná na motorových vozidlech. Zakázaná na přípojných vozidlech.

6.1.2   Počet

Dva nebo čtyři, s uděleným schválením typu podle předpisů č. 31, 98 nebo 112, vyjma světlometu třídy A.

U vozidel kategorie N3: mohou být namontovány dva další dálkové světlomety.

Pokud je vozidlo vybaveno čtyřmi zakrývatelnými dálkovými světlomety, je montáž dvou přídavných dálkových světlometů přípustná pouze pro účely světelné signalizace za denního světla, představované jejich přerušovaným rozsvěcováním v krátkých časových intervalech (viz odstavec 5.12).

6.1.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.1.4   Poloha

6.1.4.1   Na šířku: žádné zvláštní požadavky.

6.1.4.2   Na výšku: žádné zvláštní požadavky.

6.1.4.3   Na délku: na přední části vozidla. Tato podmínka se považuje za splněnou, jestliže vyzařované světlo neobtěžuje řidiče ani přímo, ani nepřímo přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné odrážející plochy na vozidle.

6.1.5   Geometrická viditelnost

Viditelnost svíticí plochy, včetně pásem, která se nejeví jako osvětlená v uvažovaném směru pozorování, musí být zajištěna uvnitř rozbíhajícího se prostoru ohraničeného přímkami vycházejícími od obrysu svíticí plochy a svírajícími s referenční osou světlometu úhel nejméně 5°. Výchozím bodem úhlů geometrické viditelnosti je obvod průmětu svíticí plochy na příčnou rovinu tečnou k nejpřednější části krycí skla světlometu.

6.1.6   Orientace

Směrem dopředu.

Nejvýše jeden z dálkových světlometů na každé straně vozidla se může stáčet a osvětlovat zatáčku.

6.1.7   Elektrická zapojení

6.1.7.1   Kromě případů, kdy se používají pro přechodné varovné rozsvěcování v krátkých intervalech, mohou být dálkové světlomety ZAPNUTY pouze v případě, že hlavní spínač světel je v poloze ZAPNUTO pro dálkové světlomety nebo v poloze „AUTO“ (automatický režim) a existují podmínky pro automatické rozsvícení potkávacích světlometů. Ve druhém případě se dálkové světlomety musí automaticky vypnout, když přestanou existovat podmínky pro automatické rozsvícení potkávacích světlometů.

6.1.7.2   Dálkové světlomety mohou být rozsvěcovány buď současně, nebo v párech. Pokud jsou podle povolení v odstavci 6.1.2, pouze u vozidel kategorie N3, namontovány dva další dálkové světlomety, nesmí být současně rozsvíceny více než dva páry světlometů. Při přepínání z potkávacího světla na světlo dálkové se musí rozsvítit nejméně jeden pár dálkových světlometů. Při přepínání z dálkového světla na světlo potkávací musí zhasnout současně všechny dálkové světlomety.

6.1.7.3   Potkávací světla mohou zůstat rozsvícena současně se světly dálkovými.

6.1.7.4   Pokud jsou namontovány čtyři zakrývatelné světlomety, musí jejich zvednutá poloha zabránit současné funkci jakýchkoli namontovaných přídavných dálkových světlometů, které jsou určeny pro vytváření světelného signálu za denního světla, představovaného jejich přerušovaným rozsvěcováním v krátkých časových intervalech (odstavec 5.12).

6.1.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný.

6.1.9   Další požadavky

6.1.9.1   Maximální svítivost souboru dálkových světlometů, které mohou být zapnuty současně, nesmí překročit 430 000 cd, což odpovídá referenční hodnotě 100.

6.1.9.2   Tato maximální svítivost se zjistí sečtením jednotlivých referenčních hodnot, které jsou na jednotlivých světlometech vyznačeny. Každému světlometu označenému „R“ nebo „CR“ se přiřadí referenční hodnota „10“.

6.2   Potkávací světlomet (předpisy č. 98 a 112)

6.2.1   Přítomnost

Povinná na motorových vozidlech. Zakázaná na přípojných vozidlech.

6.2.2   Počet

Dva, s uděleným schválením typu podle předpisů č. 31, 98 nebo 112, vyjma světlometu třídy A.

6.2.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.2.4   Poloha

6.2.4.1   Na šířku: okraj zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny vozidla, nesmí být dále než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Vnitřní okraje zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os musí být od sebe vzdáleny nejméně 600 mm. Toto se však nevztahuje na vozidla kategorií M1 a N1; u všech ostatních kategorií motorových vozidel, jejichž celková šířka je menší než 1 300 mm, může být tato vzdálenost snížena na 400 mm.

6.2.4.2   Na výšku: nejméně 500 mm a nejvýše 1 200 mm nad vozovkou. U vozidel kategorie N3G (terénní vozidla) (11) může být maximální výška zvýšena až na 1 500 mm.

6.2.4.3   Na délku: na přední části vozidla. Tato podmínka se považuje za splněnou, jestliže vyzařované světlo neobtěžuje řidiče ani přímo, ani nepřímo přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné odrážející plochy na vozidle.

6.2.5   Geometrická viditelnost

Je určena úhly α a ß uvedenými v odstavci 2.13:

| α | = | 15° nahoru a 10° dolů; |
| --- | --- | --- |
| ß | = | 45° ven a 10° dovnitř. |

α

=

15° nahoru a 10° dolů;

ß

=

45° ven a 10° dovnitř.

Jelikož fotometrické hodnoty požadované u potkávacích světlometů nepokrývají celé geometrické pole výhledu, požaduje se ve zbylém poli pro účely schválení typu minimální hodnota svítivosti 1 cd. Přítomnost přepážek nebo jiných prvků zařízení v blízkosti světlometu nesmí vytvářet sekundární efekty, které by obtěžovaly ostatní uživatele vozovky.

6.2.6   Orientace

Směrem dopředu.

6.2.6.1   Svislá orientace

6.2.6.1.1   Výchozí sklon rozhraní potkávacího světla, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být stanoven výrobcem vozidla s přesností na 0,1 % a musí být na každém vozidle vyznačen snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti některého světlometu nebo štítku výrobce značkou uvedenou v příloze 7.

Hodnota takto vyznačeného sklonu je definována v souladu s odstavcem 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2.   V závislosti na montážní výšce dolního okraje zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy potkávacího světlometu (h), vyjádřené v metrech a měřené u nenaloženého vozidla, musí zůstat svislý sklon rozhraní potkávacího světla při statických podmínkách podle přílohy 5 v dále uvedených mezích a výchozí sklon musí mít dále uvedené hodnoty:

| | h < 0,8







  meze | : | mezi – 0,5 % a – 2,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 1 % a – 1,5 % |

h < 0,8

meze

:

mezi – 0,5 % a – 2,5 %

výchozí nastavení

:

mezi – 1 % a – 1,5 %

| | 0,8 ≤ h ≤ 1,0







  meze | : | mezi – 0,5 % a – 2,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 1 % a – 1,5 % |

0,8 ≤ h ≤ 1,0

meze

:

mezi – 0,5 % a – 2,5 %

výchozí nastavení

:

mezi – 1 % a – 1,5 %

nebo podle rozhodnutí výrobce vozidla

| meze | : | mezi – 1 % a – 3 % |
| --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 1,5 % a – 2 % |

meze

:

mezi – 1 % a – 3 %

výchozí nastavení

:

mezi – 1,5 % a – 2 %

Žádost o schválení typu vozidla musí v tomto případě obsahovat údaj, která z obou možností má být užita.

| | h > 1







  meze | : | mezi – 1 % a – 3 % |
| --- | --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 1,5 % a – 2 % |

h > 1

meze

:

mezi – 1 % a – 3 %

výchozí nastavení

:

mezi – 1,5 % a – 2 %

Tyto meze a hodnoty základního nastavení jsou shrnuty v níže uvedeném diagramu.

U vozidel kategorie N3G (terénní vozidla), u nichž je výška světlometů vyšší než 1 200 mm, jsou meze svislého sklonu rozhraní stanoveny mezi: – 1,5 % a – 3,5 %.

Výchozí nastavení musí být mezi – 2 % a – 2,5 %.

Image

6.2.6.2   Ovladač seřízení světlometů

6.2.6.2.1   Je-li pro splnění požadavků odstavců 6.2.6.1.1 a 6.2.6.1.2 nezbytný ovladač seřízení světlometů, musí toto zařízení působit samočinně.

6.2.6.2.2   Zařízení, která jsou spojitě či nespojitě seřizována ručně, jsou přesto přípustná za předpokladu, že mají aretovanou polohu, v níž mohou být světlomety pomocí obvyklých seřizovacích šroubů nebo obdobných prostředků vráceny do výchozího sklonu stanoveného v odstavci 6.2.6.1.1.

Tato ručně ovládaná zařízení musí být ovladatelná ze sedadla řidiče.

Spojitě nastavitelná zařízení musí mít referenční značky udávající podmínky naložení, které vyžadují nastavení potkávacího světla.

Počet poloh zařízení, která nejsou nastavitelná spojitě, musí být takový, aby zajistil splnění rozsahu hodnot v rozsahu hodnot stanovených v odstavci 6.2.6.1.2 pro všechny podmínky naložení stanovené v příloze 5.

Také pro tato zařízení musí být v blízkosti ovladače zařízení (příloha 8) jasně vyznačeny podmínky naložení podle přílohy 5, které vyžadují nastavení potkávacího světla.

6.2.6.2.3   V případě poruchy ovladače podle odstavců 6.2.6.2.1 a 6.2.6.2.2 se potkávací světlo nesmí přesunout do polohy méně skloněné, než je jeho poloha v době poruchy.

6.2.6.3   Postup měření

6.2.6.3.1   Po nastavení výchozího skonu se svislý sklon potkávacího světla vyjádřený v procentech měří za statických podmínek při všech podmínkách naložení podle definice v příloze 5.

6.2.6.3.2   Změna sklonu potkávacího světla v závislosti na naložení musí být měřena zkušebním postupem stanoveným v příloze 6.

6.2.6.4   Vodorovná orientace

Vodorovná orientace jednoho nebo obou potkávacích světlometů se může měnit tak, aby světlomet osvětloval zatáčku za předpokladu, že celé světlo nebo zlom světelného rozhraní neprotne dráhu těžiště vozidla ve vzdálenosti od přední části vozidla, která je větší než stonásobek montážní výšky příslušných potkávacích světlometů.

6.2.7   Elektrická zapojení

6.2.7.1   Přepínač pro přepnutí na potkávací světlomet musí vypnout současně všechny dálkové světlomety.

6.2.7.2   Potkávací světlomety mohou zůstat rozsvíceny současně s dálkovými světlomety.

6.2.7.3   U potkávacích světlometů podle předpisu č. 98 musí výbojkové zdroje světla zůstat zapnuté, jsou-li v činnosti dálkové světlomety.

6.2.7.4   Rozsvícen může být jeden doplňkový zdroj světla nebo jeden nebo několik LED modulů umístěných uvnitř potkávacího světlometu nebo ve svítilně (s výjimkou dálkového světlometu), který/které je/jsou ve skupině nebo je/jsou sloučen/sloučeny s příslušným potkávacím světlometem a slouží k osvětlení zatáčky, a to za předpokladu, že vodorovný poloměr zatáčení dráhy těžiště vozidla je 500 m nebo menší. To může výrobce prokázat výpočtem nebo jinými prostředky, které jsou přijatelné pro zkušebnu provádějící schvalování typu.

6.2.7.5   Potkávací světlomety mohou být zapnuty nebo vypnuty automaticky. Potkávací světlomety však musí být vždy možno zapnout a vypnout ručně.

6.2.7.6   Pokud jsou denní svítilny instalovány a jsou v činnosti dle odstavce 6.19, buď

| 6.2.7.6.1 | potkávací světlomety se zapínají nebo vypínají automaticky s ohledem na okolní světelné podmínky (např. zapnuté během noční jízdy, v tunelech apod.) v souladu s požadavky přílohy 12, nebo |
| --- | --- |

6.2.7.6.1

potkávací světlomety se zapínají nebo vypínají automaticky s ohledem na okolní světelné podmínky (např. zapnuté během noční jízdy, v tunelech apod.) v souladu s požadavky přílohy 12, nebo

| 6.2.7.6.2 | denní svítilny jsou v činnosti společně se svítilnami uvedenými v odstavci 5.11, kdy se jako minimální požadavek musí rozsvítit alespoň zadní obrysové svítilny, nebo |
| --- | --- |

6.2.7.6.2

denní svítilny jsou v činnosti společně se svítilnami uvedenými v odstavci 5.11, kdy se jako minimální požadavek musí rozsvítit alespoň zadní obrysové svítilny, nebo

| 6.2.7.6.3 | jsou zajištěny zřetelné prostředky k informování řidiče, že nesvítí světlomety, obrysové svítilny a jestliže jsou instalovány, tak též doplňkové obrysové svítilny a boční obrysové svítilny. Takovými prostředky jsou:






  6.2.7.6.3.1 | dvě zřetelně odlišné úrovně intenzity osvětlení přístrojového panelu pro provoz v noci a ve dne, které informují řidiče, že se musí rozsvítit potkávací světlomety, nebo |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3

jsou zajištěny zřetelné prostředky k informování řidiče, že nesvítí světlomety, obrysové svítilny a jestliže jsou instalovány, tak též doplňkové obrysové svítilny a boční obrysové svítilny. Takovými prostředky jsou:

6.2.7.6.3.1

dvě zřetelně odlišné úrovně intenzity osvětlení přístrojového panelu pro provoz v noci a ve dne, které informují řidiče, že se musí rozsvítit potkávací světlomety, nebo

| 6.2.7.6.3.2 | neosvětlené indikátory a označení ručních ovladačů, které jsou vyžadovány předpisem č. 121, musí být osvětleny, jestliže se světlomety aktivují, nebo |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2

neosvětlené indikátory a označení ručních ovladačů, které jsou vyžadovány předpisem č. 121, musí být osvětleny, jestliže se světlomety aktivují, nebo

| 6.2.7.6.3.3 | pouze v podmínkách sníženého okolního osvětlení podle přílohy 13 se aktivuje optický nebo zvukový indikátor nebo oba, aby informovaly řidiče, že by měly být zapnuty potkávací světlomety. Jakmile je indikátor aktivován, musí se vypnout jen tehdy, když byly zapnuty potkávací světlomety nebo zařízení, které startuje a/nebo vypíná motor (pohonný systém), je nastaveno do polohy, která zabraňuje motoru (pohonnému systému) v činnosti. |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3

pouze v podmínkách sníženého okolního osvětlení podle přílohy 13 se aktivuje optický nebo zvukový indikátor nebo oba, aby informovaly řidiče, že by měly být zapnuty potkávací světlomety. Jakmile je indikátor aktivován, musí se vypnout jen tehdy, když byly zapnuty potkávací světlomety nebo zařízení, které startuje a/nebo vypíná motor (pohonný systém), je nastaveno do polohy, která zabraňuje motoru (pohonnému systému) v činnosti.

6.2.7.7   Aniž by byl dotčen odstavec 6.2.7.6.1, mohou být potkávací světlomety zapnuty a vypnuty automaticky s ohledem na ostatní faktory jako čas nebo okolní podmínky (např. čas během dne, umístění vozidla, déšť, mlha apod.).

6.2.8   Indikátor

6.2.8.1   Indikátor je nepovinný.

6.2.8.2   Optický indikátor, ať už s přerušovaným světlem nebo nikoli, je povinný:

| a) | v případě, kdy se celý proud světla nebo zlom světelného rozhraní pohybuje kvůli osvětlení zatáčky, nebo |
| --- | --- |

a)

v případě, kdy se celý proud světla nebo zlom světelného rozhraní pohybuje kvůli osvětlení zatáčky, nebo

| b) | pokud je pro účely vytvoření hlavního potkávacího světla použit jeden nebo více LED modulů. |
| --- | --- |

b)

pokud je pro účely vytvoření hlavního potkávacího světla použit jeden nebo více LED modulů.

Rozsvítí se:

| a) | v případě poruchy přesouvání zlomu světelného rozhraní, nebo |
| --- | --- |

a)

v případě poruchy přesouvání zlomu světelného rozhraní, nebo

| b) | v případě poruchy některého z LED modulů vytvářejících hlavní potkávací světlo. |
| --- | --- |

b)

v případě poruchy některého z LED modulů vytvářejících hlavní potkávací světlo.

Zůstane aktivována po celou dobu trvání poruchy. Může se dočasně vypnout, avšak zapne se vždy při zapnutí a vypnutí zařízení pro spouštění a zastavení motoru.

6.2.9   Další požadavky

Požadavky odstavce 5.5.2 se nevztahují na potkávací světlomety.

Potkávací světlomety se zdrojem světla nebo LED modulem/moduly, vytvářejícím/vytvářejícími hlavní potkávací světlo a majícím/majícími celkový skutečný světelný tok přesahující 2 000 lm, jsou přípustné pouze ve spojení s montáží zařízení pro čištění světlometů podle předpisu č. 45 (12).

Z hlediska svislého sklonu se ustanovení odstavce 6.2.6.2.2. výše nepoužijí pro potkávací světlomety:

| a) | s LED modulem (moduly) vytvářejícím(i) hlavní potkávací světlo nebo |
| --- | --- |

a)

s LED modulem (moduly) vytvářejícím(i) hlavní potkávací světlo nebo

| b) | se zdrojem světla vytvářejícím hlavní potkávací světlo a majícím skutečný světelný tok přesahující 2 000 lm. |
| --- | --- |

b)

se zdrojem světla vytvářejícím hlavní potkávací světlo a majícím skutečný světelný tok přesahující 2 000 lm.

Pro osvětlení zatáčky lze využít pouze potkávací světlomety podle předpisů č. 98 nebo 112.

Je-li osvětlení zatáčky vytvářeno vodorovným přesunem celého proudu světla nebo zlomu světelného rozhraní, smí být aktivováno pouze tehdy, když se vozidlo pohybuje směrem dopředu; toto ustanovení se nepoužije, pokud je osvětlení zatáčky vytvářeno pro zatáčku doprava u pravostranného provozu (levé zatáčky u levostranného provozu).

6.3   Přední mlhový světlomet (předpis č. 19)

6.3.1   Přítomnost

Nepovinná na motorových vozidlech. Zakázaná na přípojných vozidlech.

6.3.2   Počet

Dva.

6.3.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.3.4   Poloha

6.3.4.1   Na šířku: bod na zdánlivě viditelné ploše ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

6.3.4.2   Na výšku:

| minimálně | : | nejméně 250 mm nad vozovkou, |
| --- | --- | --- |
| maximálně | : | u vozidel kategorií M1 a N1: nejvýše 800 mm nad vozovkou
  pro všechny ostatní kategorie vozidel kromě N3G (terénní vozidla) (13): nejvýše 1 200 mm nad vozovkou
  pro kategorii vozidel N3G: může být maximální výška zvýšena na 1 500 mm |

minimálně

:

nejméně 250 mm nad vozovkou,

maximálně

:

u vozidel kategorií M1 a N1: nejvýše 800 mm nad vozovkou

pro všechny ostatní kategorie vozidel kromě N3G (terénní vozidla) (13): nejvýše 1 200 mm nad vozovkou

pro kategorii vozidel N3G: může být maximální výška zvýšena na 1 500 mm

Žádný bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy však nesmí být výše než nejvyšší bod zdánlivě viditelné plochy potkávacího světlometu ve směru referenční osy.

6.3.4.3   Na délku: na přední části vozidla. Tato podmínka se považuje za splněnou, jestliže vyzařované světlo neobtěžuje řidiče ani přímo, ani nepřímo přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné odrážející plochy na vozidle.

6.3.5   Geometrická viditelnost

Je určena úhly α a ß uvedenými v odstavci 2.13:

| α | = | 5° nahoru a dolů, |
| --- | --- | --- |
| ß | = | 45° ven a 10° dovnitř. |

α

=

5° nahoru a dolů,

ß

=

45° ven a 10° dovnitř.

Jelikož fotometrické hodnoty požadované u předních mlhových světlometů nepokrývají celé geometrické pole výhledu, požaduje se ve zbývajícím prostoru pro účely schválení typu minimální hodnota 1 cd. Přítomnost přepážek nebo jiných prvků zařízení v blízkosti předního mlhového světlometu nesmí vytvářet sekundární efekty, které by obtěžovaly ostatní uživatele vozovky (14).

6.3.6   Orientace

Směrem dopředu.

6.3.6.1   Svislá orientace

6.3.6.1.1   Svislý sklon rozhraní, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být v případě předních mlhových světlometů třídy „B“ –1,5 % nebo nižší (14).

6.3.6.1.2   V případě předních mlhových světlometů třídy „F3“:

| 6.3.6.1.2.1 | Výchozí sklon rozhraní směrem dolů, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být stanoven výrobcem vozidla s přesností na jedno desetinné místo a musí být na každém vozidle vyznačen snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti některého předního mlhového světlometu nebo štítku výrobce nebo značkou uvedenou v příloze 7 tohoto předpisu ve spojení s údajem uvedeným v odstavci 6.2.6.1.1. Hodnota takto vyznačeného sklonu směrem dolů se stanoví podle odstavce 6.3.6.1.2.2. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1

Výchozí sklon rozhraní směrem dolů, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být stanoven výrobcem vozidla s přesností na jedno desetinné místo a musí být na každém vozidle vyznačen snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti některého předního mlhového světlometu nebo štítku výrobce nebo značkou uvedenou v příloze 7 tohoto předpisu ve spojení s údajem uvedeným v odstavci 6.2.6.1.1. Hodnota takto vyznačeného sklonu směrem dolů se stanoví podle odstavce 6.3.6.1.2.2.

| 6.3.6.1.2.2 | V závislosti na montážní výšce (h) dolního okraje zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy předního mlhového světlometu, měřeno v metrech u nenaloženého vozidla, musí mít svislý sklon rozhraní, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, tyto hodnoty: | h < 0,8







  meze | : | od – 1 % do – 3 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 1,5 % a – 2 % |

6.3.6.1.2.2

V závislosti na montážní výšce (h) dolního okraje zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy předního mlhového světlometu, měřeno v metrech u nenaloženého vozidla, musí mít svislý sklon rozhraní, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, tyto hodnoty:

h < 0,8

meze

:

od – 1 % do – 3 %

výchozí nastavení

:

mezi – 1,5 % a – 2 %

| | h > 0,8







  meze | : | mezi – 1,5 % a – 3,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| výchozí nastavení | : | mezi – 2 % a – 2,5 % |

h > 0,8

meze

:

mezi – 1,5 % a – 3,5 %

výchozí nastavení

:

mezi – 2 % a – 2,5 %

6.3.6.2   Ovladač seřízení předních mlhových světlometů

6.3.6.2.1   V případě předního mlhového světlometu se zdrojem/zdroji světla s celkovým skutečným světelným tokem přesahujícím 2 000 lm musí být požadavky odstavce 6.3.6.1.2.2 automaticky splněny za všech podmínek naložení podle přílohy 5 tohoto předpisu.

6.3.6.2.2   Pokud je u předního mlhového světlometu, samostatného nebo ve skupině s jinými funkcemi předního osvětlení a světelné signalizace, namontován ovladač seřízení, musí být takový, aby svislý sklon zůstal za všech statických podmínek naložení vozidla podle přílohy 5 tohoto předpisu v mezích uvedených v odstavci 6.3.6.1.2.2.

6.3.6.2.3   V případě, kdy je přední mlhový světlomet kategorie „F3“ součástí potkávacího světlometu nebo systému AFS, použijí se při užití předního mlhového světla jako části potkávacího světla požadavky odstavce 6.2.6.

V tomto případě mohou být mezní hodnoty pro seřizování stanovené v odstavci 6.2.6 použity rovněž tehdy, je-li tento přední mlhový světlomet použit jako takový.

6.3.6.2.4   Ovladač seřízení lze také použít k automatickému přizpůsobení sklonu předního mlhového světla vzhledem k daným okolním podmínkám, za předpokladu, že nejsou překročeny meze pro sklon směrem dolů stanovené v odstavci 6.3.6.1.2.2.

6.3.6.2.5   V případě poruchy ovladače seřízení se přední mlhové světlo nesmí přesunout do polohy, v níž je rozhraní méně skloněné, než byla jeho poloha v době vzniku poruchy zařízení.

6.3.7   Elektrická zapojení

Přední mlhové světlomety musí být možno zapínat a vypínat nezávisle na dálkových a potkávacích světlometech nebo jakékoliv jejich kombinaci, nejsou-li přední mlhové světlomety užity jako součást jiné funkce osvětlení v systému AFS; zapínání funkce předního mlhového světlometu však musí mít přednost před funkcí, pro niž jsou přední mlhové světlomety užity jako součást.

6.3.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný. Nezávislé nepřerušované varovné světlo.

6.3.9   Další požadavky

V případě pozitivního stanoviska ve formuláři oznámení v odstavci 10.9 přílohy 1 předpisu č. 19, je možno nasměrování a svítivost předního mlhového světla třídy „F3“ automaticky přizpůsobovat vzhledem k daným okolním podmínkám. Jakákoliv změna svítivosti nebo nasměrování se provede automaticky a takovým způsobem, aby světlo neobtěžovalo řidiče ani ostatní uživatele vozovky.

6.4   Zpětný světlomet (předpis č. 23)

6.4.1   Přítomnost

Povinná na motorových vozidlech a na přípojných vozidlech kategorií O2, O3 a O4. Nepovinná na přípojných vozidlech kategorie O1.

6.4.2   Počet

6.4.2.1   Na motorových vozidlech kategorie M1 a na všech ostatních vozidlech, jejichž délka nepřesahuje 6 000 mm, jeden světlomet povinně, druhý světlomet nepovinně.

6.4.2.2   Na všech vozidlech, jejichž délka přesahuje 6 000 mm, s výjimkou vozidel kategorie M1, dva světlomety povinně a dva světlomety nepovinně.

6.4.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.4.4   Poloha

6.4.4.1   Na šířku: žádné zvláštní požadavky.

6.4.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 1 200 mm nad vozovkou.

6.4.4.3   Na délku: na zadní části vozidla.

Avšak, pokud jsou namontovány, musí být dva nepovinné světlomety podle odstavce 6.4.2.2 namontovány na straně nebo vzadu na vozidle podle požadavků odstavců 6.4.5 a 6.4.6.

6.4.5   Geometrická viditelnost

Je určena úhly α a β uvedenými v odstavci 2.13:

| α | = | 15° nahoru a 5° dolů, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° vpravo a vlevo, je-li světlomet jen jeden,
  45° ven a 30° dovnitř, jsou-li světlomety dva. |

α

=

15° nahoru a 5° dolů,

β

=

45° vpravo a vlevo, je-li světlomet jen jeden,

45° ven a 30° dovnitř, jsou-li světlomety dva.

Referenční osa dvou nepovinných světlometů podle odstavce 6.4.2.2, pokud jsou namontovány na straně vozidla, musí být orientována vodorovně do strany se sklonem 10° ± 5° vůči střední podélné rovině vozidla.

6.4.6   Orientace

Směrem dozadu

U dvou nepovinně montovaných zařízení podle odstavce 6.4.2.2, pokud jsou tato montována na straně vozidla, se nepoužijí výše uvedené požadavky odstavce 6.4.5. Referenční osa těchto zařízení však nesmí být vychýlena vodorovně směrem ven a dozadu o více než 15° vůči střední podélné rovině vozidla.

6.4.7   Elektrická zapojení

| 6.4.7.1 | Zpětné světlomety se smějí rozsvítit jen tehdy, je-li zařazen zpětný převod a je-li zařízení ovládající spouštění nebo zastavení motoru v takové poloze, že je chod motoru možný. Nesmí se rozsvítit nebo zůstat rozsvícené, nejsou-li splněny obě výše uvedené podmínky. |
| --- | --- |

6.4.7.1

Zpětné světlomety se smějí rozsvítit jen tehdy, je-li zařazen zpětný převod a je-li zařízení ovládající spouštění nebo zastavení motoru v takové poloze, že je chod motoru možný. Nesmí se rozsvítit nebo zůstat rozsvícené, nejsou-li splněny obě výše uvedené podmínky.

| 6.4.7.2 | Elektrická zapojení dvou nepovinných zpětných světlometů podle odstavce 6.4.2.2 navíc musí být taková, aby tyto světlomety nemohly být zapnuty, pokud nejsou zapnuty světlomety nebo svítilny podle odstavce 5.11.
  Zařízení namontovaná na straně vozidla lze zapnout pro pomalé manévrování při pohybu směrem dopředu o maximální rychlosti vozidla 10 km/h, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:






  a) | zařízení se musí aktivovat a deaktivovat manuálně zvláštním spínačem; |
| --- | --- | --- |

6.4.7.2

Elektrická zapojení dvou nepovinných zpětných světlometů podle odstavce 6.4.2.2 navíc musí být taková, aby tyto světlomety nemohly být zapnuty, pokud nejsou zapnuty světlomety nebo svítilny podle odstavce 5.11.

Zařízení namontovaná na straně vozidla lze zapnout pro pomalé manévrování při pohybu směrem dopředu o maximální rychlosti vozidla 10 km/h, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

a)

zařízení se musí aktivovat a deaktivovat manuálně zvláštním spínačem;

| b) | jsou-li takto aktivovaná, mohou zůstat rozsvícená po vyřazení zpětného převodu; |
| --- | --- |

b)

jsou-li takto aktivovaná, mohou zůstat rozsvícená po vyřazení zpětného převodu;

| c) | bez ohledu na polohu zvláštního spínače se musí automaticky vypnout, pokud rychlost vozidla směrem vpřed překročí 10 km/h; v tomto případě musí zůstat vypnutá do okamžiku jejich dalšího úmyslného zapnutí. |
| --- | --- |

c)

bez ohledu na polohu zvláštního spínače se musí automaticky vypnout, pokud rychlost vozidla směrem vpřed překročí 10 km/h; v tomto případě musí zůstat vypnutá do okamžiku jejich dalšího úmyslného zapnutí.

6.4.8   Indikátor

Indikátor je nepovinný.

6.4.9   Další požadavky

Žádné.

6.5   Směrová svítilna (předpis č. 6)

6.5.1   Použití (viz obrázek níže)

Povinné. Typy směrových svítilen jsou rozděleny do kategorií (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 a 6), jejichž soustava na jednom vozidle představuje uspořádání („A“ a „B“).

Uspořádání „A“ se vztahuje na všechna motorová vozidla.

Uspořádání „B“ se vztahuje pouze na přípojná vozidla.

6.5.2   Počet

Dle způsobu uspořádání.

6.5.3   Uspořádání (viz obrázek níže)

A: dvě přední směrové svítilny těchto kategorií:

1 nebo 1a nebo 1b

Pokud je vzdálenost mezi okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy této svítilny a okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy potkávacího světlometu a/nebo případného předního mlhového světlometu nejméně 40 mm.

1a nebo 1b

Pokud je vzdálenost mezi okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy této svítilny a okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy potkávacího světlometu a/nebo případného předního mlhového světlometu větší než 20 mm a menší než 40 mm.

1b

Pokud je vzdálenost mezi okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy této svítilny a okrajem zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy potkávacího světlometu a/nebo případného předního mlhového světlometu menší nebo rovna 20 mm.

Dvě zadní směrové svítilny (kategorie 2a nebo 2b).

Dvě nepovinné svítilny (kategorie 2a nebo 2b) na všech vozidlech kategorií M2, M3, N2, N3.

Dvě boční směrové svítilny kategorií 5 nebo 6 (minimální požadavky):

5

pro všechna vozidla kategorie M1;

pro vozidla kategorií N1, M2 a M3, jejichž délka nepřesahuje 6 metrů.

6

pro všechna vozidla kategorií N2 a N3;

pro vozidla kategorií N1, M2 a M3, jejichž délka přesahuje 6 metrů.

Ve všech případech je přípustné nahradit boční směrové svítilny kategorie 5 bočními směrovými svítilnami kategorie 6.

Maximálně tři nepovinná zařízení kategorie 5 nebo jedno nepovinné zařízení kategorie 6 na každé straně vozidla typu M2, M3, N2 a N3 přesahujícího 9 m délky.

Jsou-li montovány svítilny, které sdružují funkci předních směrových svítilen (kategorie 1, 1a, 1b) a bočních směrových svítilen (kategorie 5 a 6), mohou být ke splnění požadavků viditelnosti podle odstavce 6.5.5 montovány dvě doplňkové boční směrové svítilny (kategorie 5 nebo 6).

B: dvě zadní směrové svítilny (kategorie 2a nebo 2b)

Dvě nepovinné svítilny (kategorie 2a nebo 2b) na všech vozidlech kategorií O2, O3 a O4.

Maximálně tři nepovinná zařízení kategorie 5 nebo jedno nepovinné zařízení kategorie 6 na každé straně vozidla typu O2, O3 a O4 přesahujícího 9 m délky.

V případě, kdy je namontován systém AFS, je určující vzdáleností pro volbu kategorie vzdálenost mezi přední směrovou svítilnou a nejbližší jednotkou osvětlení v nejbližší poloze, která zcela nebo částečně zajišťuje režim potkávacího světla.

6.5.4   Poloha

6.5.4.1   Na šířku: okraj zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny vozidla, nesmí být dále než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla. Tato podmínka se nevztahuje na nepovinné zadní obrysové svítilny.

Vnitřní okraje zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os musí být od sebe vzdáleny nejméně 600 mm.

Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.5.4.2   Na výšku: nad vozovkou.

6.5.4.2.1   Výška plochy vyzařující světlo bočních směrových svítilen kategorií 5 nebo 6 nesmí být:

| menší než | : | 350 mm pro vozidla kategorií M1 a N1 a 500 mm pro vozidla všech ostatních kategorií, oboje měřeno od nejnižšího bodu a |
| --- | --- | --- |
| větší než | : | 1 500 mm, měřeno od nejvyššího bodu. |

menší než

:

350 mm pro vozidla kategorií M1 a N1 a 500 mm pro vozidla všech ostatních kategorií, oboje měřeno od nejnižšího bodu a

větší než

:

1 500 mm, měřeno od nejvyššího bodu.

6.5.4.2.2   Směrové svítilny kategorií 1, 1a, 1b, 2a a 2b nesmějí být při měření podle odstavce 5.8 umístěny níže než 350 mm ani výše než 1 500 mm.

6.5.4.2.3   Nedovoluje-li konstrukce vozidla při měření podle výše uvedených údajů dodržení těchto horních mezí a nejsou-li namontovány nepovinné zadní svítilny, mohou být meze zvýšeny na 2 300 mm pro boční směrové svítilny kategorií 5 a 6 a na 2 100 mm pro směrové svítilny kategorií 1, 1a, 1b, 2a a 2b.

6.5.4.2.4   Jsou-li namontovány nepovinné zadní svítilny, musí být umístěny ve výšce odpovídající příslušným požadavkům odstavce 6.5.4.1, souměrně a podle tvaru karoserie v co největší svislé vzdálenosti, avšak nejméně 600 mm, nad povinnými svítilnami.

6.5.4.3   Na délku (viz obrázek níže)

Vzdálenost mezi plochou vyzařující světlo boční směrové svítilny (kategorie 5 a 6) a příčnou rovinou, která vyznačuje přední okraj celkové délky vozidla, nesmí překročit 1 800 mm.

Tato vzdálenost však nesmí překročit 2 500 mm:

| a) | u vozidel kategorií M1 a N1; |
| --- | --- |

a)

u vozidel kategorií M1 a N1;

| b) | u vozidel všech ostatních kategorií, pokud konstrukce vozidla neumožňuje dodržet minimální úhly viditelnosti. |
| --- | --- |

b)

u vozidel všech ostatních kategorií, pokud konstrukce vozidla neumožňuje dodržet minimální úhly viditelnosti.

Nepovinné boční směrové svítilny kategorie 5 musí být montovány a rozloženy rovnoměrně podél vozidla.

Nepovinná boční směrová svítilna kategorie 6 musí být montována mezi první a poslední čtvrtinu délky přívěsu.

6.5.5   Geometrická viditelnost

6.5.5.1   Vodorovné úhly (viz následující obrázek)

Svislé úhly: 15° nad a pod vodorovnou rovinu pro směrové svítilny kategorií 1, 1a, 1b, 2a, 2b a 5. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, jsou-li svítilny namontovány níže než 750 mm nad vozovkou; 30° nad a 5° pod vodorovnou rovinu pro směrové svítilny kategorie 6. Svislý úhel nad vodorovnou rovinou může být zmenšen na 5°, jsou-li nepovinné zadní svítilny namontovány nejméně 2 100 mm nad vozovkou.

Obrázek

(viz odstavec 6.5)

Image

U vozidel kategorií M1 a N1 pro směrové svítilny kategorií 1, 1a nebo 1b, jejichž dolní okraj zdánlivě viditelné plochy je níže než 750 mm nad vozovkou, může být hodnota 45° dovnitř snížena na 20° pod vodorovnou rovinou, ve které leží referenční osa této svítilny.

Image

6.5.5.2   Nebo podle rozhodnutí výrobce pro vozidla kategorií M1 a N1
   (15):

Přední a zadní směrové svítilny i boční obrysové svítilny

Vodorovné úhly viz následující obrázek:

Image

Pro směrové svítilny kategorií 1, 1a nebo 1b, jejichž dolní okraj zdánlivě viditelné plochy je níže než 750 mm nad vozovkou, může být hodnota 45° dovnitř snížena na 20° pod vodorovnou rovinou, ve které leží referenční osa této svítilny.

Svislé úhly: 15° nad vodorovnou rovinou a 10° pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen až na 5°, je-li svítilna namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

Aby byla svítilna považována za viditelnou, musí být zajištěn nezacloněný výhled na zdánlivě viditelnou plochu o rozměru nejméně 12,5 cm2, výjimku tvoří boční směrové svítilny kategorie 5 a 6. Vylučuje se činná plocha jakékoli odrazky, která nevyzařuje světlo.

6.5.6   Orientace

Dle případných specifikací výrobce pro montáž.

6.5.7   Elektrická zapojení

Směrové svítilny musí být zapínány nezávisle na ostatních světlometech nebo svítilnách. Všechny směrové svítilny na téže straně vozidla se musí zapínat a vypínat týmž ovládacím zařízením a musí svítit přerušovaně ve shodné fázi.

U vozidel kategorií M1 a N1 kratších než 6 m a s uspořádáním vyhovujícím odstavci 6.5.5.2 výše musí případné namontované oranžové boční obrysové svítilny také svítit přerušovaným světlem stejnou frekvencí (a ve shodné fázi) jako směrové svítilny.

6.5.8   Indikátor

Povinný je indikátor činnosti směrových svítilen kategorií 1, 1a, 1b, 2a a 2b. Může být optický nebo zvukový nebo obojí. Je-li optický, musí svítit přerušovaným světlem, které musí alespoň při poruše kterékoli této směrové svítilny zůstat zhasnuté nebo zůstat rozsvícené bez přerušování, nebo výrazně změnit frekvenci přerušování. Je-li indikátor výlučně zvukový, musí být zřetelně slyšitelný a musí nejméně při poruše kterékoli této směrové svítilny výrazně změnit frekvenci.

Aktivuje se signálem vytvořeným podle odstavce 6.4.2 předpisu č. 6 nebo jiným vhodným způsobem (16).

Je-li motorové vozidlo uzpůsobeno pro tažení přípojného vozidla, musí mít zvláštní optický indikátor činnosti směrových svítilen na přípojném vozidle, pokud indikátor tažného vozidla neumožní odhalit poruchu kterékoli ze směrových svítilen takto vytvořené soupravy vozidel.

Pro nepovinné směrové svítilny na motorových a přípojných vozidlech není indikátor činnosti povinný.

6.5.9   Další požadavky

Světlo musí být přerušované s frekvencí 90 ± 30 krát za minutu.

Po uvedení spínače světelného signálu v činnost musí nejdéle do jedné sekundy následovat rozsvícení světla a nejdéle do jedné a půl sekundy první zhasnutí světla. Je-li motorové vozidlo uzpůsobeno pro tažení přípojného vozidla, musí se ovládacím zařízením směrových svítilen na tažném vozidle uvést v činnost i směrové svítilny přípojného vozidla. V případě selhání některé ze směrových svítilen, s výjimkou krátkého spojení, musí ostatní směrové svítilny dále vyzařovat přerušované světlo, přičemž frekvence přerušování může být za těchto podmínek odlišná od předepsané frekvence.

6.6   Výstražný signál

6.6.1   Přítomnost

Povinná.

Signál se dává současnou funkcí směrových svítilen podle požadavků odstavce 6.5 výše.

6.6.2   Počet

Dle ustanovení odstavce 6.5.2.

6.6.3   Uspořádání

Dle ustanovení odstavce 6.5.3.

6.6.4   Poloha

6.6.4.1   Na šířku: Dle ustanovení odstavce 6.5.4.1.

6.6.4.2   Na výšku: Dle ustanovení odstavce 6.5.4.2.

6.6.4.3   Na délku: Dle ustanovení odstavce 6.5.4.3.

6.6.5   Geometrická viditelnost

Dle ustanovení odstavce 6.5.5.

6.6.6   Orientace

Dle ustanovení odstavce 6.5.6.

6.6.7   Elektrická zapojení

6.6.7.1   Signál musí být ovládán samostatným ručně ovládaným spínačem, který umožní, aby všechny směrové svítilny svítily přerušovaně ve shodné fázi.

6.6.7.2   Výstražný signál může být aktivován automaticky při srážce vozidla nebo po deaktivaci signálu nouzového brzdění, jak je uvedeno v odstavci 6.22. V takových případech může být vypnut ručně.

6.6.7.3   U vozidel kategorií M1 a N1 kratších než 6 m a s uspořádáním vyhovujícím odstavci 6.5.5.2 výše musí případné namontované oranžové boční obrysové svítilny také svítit přerušovaným světlem stejnou frekvencí (a ve shodné fázi) jako směrové svítilny.

6.6.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný. Přerušované výstražné světlo, které může být v činnosti v součinnosti s indikátorem/indikátory dle ustanovení odstavce 6.5.8.

6.6.9   Další požadavky

Shodné s požadavky odstavce 6.5.9. Je-li motorové vozidlo uzpůsobeno pro tažení přípojného vozidla, musí se ovládacím zařízením výstražného světelného signálu dát uvést v činnost též směrové svítilny na přípojném vozidle. Výstražný signál musí zůstat schopný činnosti, i když zařízení pro spouštění nebo zastavení motoru je v poloze, kdy je chod motoru nemožný.

6.7   Brzdová svítilna (předpis č. 7)

6.7.1   Přítomnost

| Zařízení kategorií S1 nebo S2 | : | povinná na vozidlech všech kategorií. |
| --- | --- | --- |
| Zařízení kategorie S3 nebo S4 | : | povinná na vozidlech kategorií M1 a N1, s výjimkou podvozků s kabinou a těch vozidel kategorie N1, která mají otevřený prostor pro náklad; nepovinná na ostatních kategoriích vozidel. |

Zařízení kategorií S1 nebo S2

:

povinná na vozidlech všech kategorií.

Zařízení kategorie S3 nebo S4

:

povinná na vozidlech kategorií M1 a N1, s výjimkou podvozků s kabinou a těch vozidel kategorie N1, která mají otevřený prostor pro náklad; nepovinná na ostatních kategoriích vozidel.

6.7.2   Počet

Dvě zařízení kategorií S1 nebo S2 a jedno zařízení kategorie S3 nebo S4 na vozidlech všech kategorií.

6.7.2.1   Pokud není namontováno zařízení kategorie S3 nebo S4, je možno na vozidlech kategorií M2, M3, N2, N3, O2, O3, a O4 namontovat dvě nepovinná zařízení kategorie S1 nebo S2.

6.7.2.2   Jedině tehdy, když střední podélná rovina vozidla neprochází pevným panelem karoserie, ale odděluje jednu nebo dvě pohyblivé části vozidla (např. dveře) tak, že chybí dostatek prostoru k montáži jediného zařízení kategorie S3 nebo S4 ve střední podélné rovině nad takovými pohyblivými částmi, je možno montovat buď:

dvě zařízení kategorie S3 nebo S4 typu „D“, nebo

jedno zařízení kategorie S3 nebo S4 posunuté vlevo nebo vpravo od střední podélné roviny nebo

může být namontován systém vzájemně závislých svítilen kategorie S3 nebo S4.

6.7.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.7.4   Poloha

6.7.4.1   Na šířku:

| | U vozidel kategorií M1 a N1: | U zařízení kategorie S1 a S2 bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla. |
| --- | --- | --- |

U vozidel kategorií M1 a N1:

U zařízení kategorie S1 a S2 bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

| | Pro vzdálenost mezi vnitřními okraji zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os není stanoven žádný zvláštní požadavek. |
| --- | --- |

Pro vzdálenost mezi vnitřními okraji zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os není stanoven žádný zvláštní požadavek.

| | U všech ostatních kategorií vozidel: | U zařízení kategorie S1 nebo S2 nesmí být vzdálenost mezi vnitřními okraji zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os menší než 600 mm. Tuto vzdálenost lze zmenšit na 400 mm, pokud je celková šířka vozidla menší než 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

U všech ostatních kategorií vozidel:

U zařízení kategorie S1 nebo S2 nesmí být vzdálenost mezi vnitřními okraji zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os menší než 600 mm. Tuto vzdálenost lze zmenšit na 400 mm, pokud je celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

| | Zařízení kategorie S3 nebo S4: referenční střed musí být umístěn na střední podélné rovině vozidla. V případě, kdy jsou podle odstavce 6.7.2 montována dvě zařízení kategorie S3 nebo S4, musí být umístěna po jednom co nejblíže střední podélné rovině na jejích obou stranách. |
| --- | --- |

Zařízení kategorie S3 nebo S4: referenční střed musí být umístěn na střední podélné rovině vozidla. V případě, kdy jsou podle odstavce 6.7.2 montována dvě zařízení kategorie S3 nebo S4, musí být umístěna po jednom co nejblíže střední podélné rovině na jejích obou stranách.

| | Tam, kde je podle odstavce 6.7.2 přípustné vysunutí jediné svítilny kategorie S3 nebo S4 mimo střední podélnou rovinu, nesmí při tomto vysunutí překročit vzdálenost referenčního středu svítilny od střední podélné roviny hodnotu 150 mm. |
| --- | --- |

Tam, kde je podle odstavce 6.7.2 přípustné vysunutí jediné svítilny kategorie S3 nebo S4 mimo střední podélnou rovinu, nesmí při tomto vysunutí překročit vzdálenost referenčního středu svítilny od střední podélné roviny hodnotu 150 mm.

6.7.4.2   Na výšku:

| 6.7.4.2.1 | Zařízení kategorií S1 nebo S2: | Nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm a nejsou-li namontovány nepovinné svítilny). |
| --- | --- | --- |

6.7.4.2.1

Zařízení kategorií S1 nebo S2:

Nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm a nejsou-li namontovány nepovinné svítilny).

| | Pokud jsou nepovinné svítilny namontovány, musí být namontovány ve výšce slučitelné s požadavky na umístění na šířku a na souměrnost svítilen a podle tvaru karoserie v co největší svislé vzdálenosti, nejméně však 600 mm nad povinnými svítilnami. |
| --- | --- |

Pokud jsou nepovinné svítilny namontovány, musí být namontovány ve výšce slučitelné s požadavky na umístění na šířku a na souměrnost svítilen a podle tvaru karoserie v co největší svislé vzdálenosti, nejméně však 600 mm nad povinnými svítilnami.

| 6.7.4.2.2 | U zařízení kategorie S3 nebo S4: | Vodorovná rovina tečná ke spodnímu okraji zdánlivě viditelné plochy nesmí: být více než 150 mm pod vodorovnou rovinou tečnou ke spodnímu okraji činného povrchu skla nebo zasklení zadního okna, ani být níže než 850 mm nad vozovkou. |
| --- | --- | --- |

6.7.4.2.2

U zařízení kategorie S3 nebo S4:

Vodorovná rovina tečná ke spodnímu okraji zdánlivě viditelné plochy nesmí: být více než 150 mm pod vodorovnou rovinou tečnou ke spodnímu okraji činného povrchu skla nebo zasklení zadního okna, ani být níže než 850 mm nad vozovkou.

| | Vodorovná rovina tečná ke spodnímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení kategorie S3 nebo S4 však musí procházet nad vodorovnou rovinou tečnou k hornímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení kategorií S1 nebo S2. |
| --- | --- |

Vodorovná rovina tečná ke spodnímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení kategorie S3 nebo S4 však musí procházet nad vodorovnou rovinou tečnou k hornímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení kategorií S1 nebo S2.

6.7.4.3   Na délku:

6.7.4.4   U zařízení kategorií S1 nebo S2: na zadní části vozidla.

6.7.4.5   U zařízení kategorie S3 nebo S4: žádné zvláštní požadavky.

6.7.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel:

| | U zařízení kategorií S1 nebo S2: 45° vlevo a vpravo vůči podélné ose vozidla; |
| --- | --- |

U zařízení kategorií S1 nebo S2: 45° vlevo a vpravo vůči podélné ose vozidla;

| | U zařízení kategorie S3 nebo S4: 10° vlevo a vpravo vůči podélné ose vozidla. |
| --- | --- |

U zařízení kategorie S3 nebo S4: 10° vlevo a vpravo vůči podélné ose vozidla.

Svislý úhel:

| | U zařízení kategorií S1 nebo S2: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu však může být zmenšen na 5°, je-li svítilna umístěna níže než 750 mm nad vozovkou. Svislý úhel nad nad vodorovnou rovinou lze zmenšit na 5° v případě nepovinných svítidel nejméně 2 100 mm nad vozovkou. |
| --- | --- |

U zařízení kategorií S1 nebo S2: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu však může být zmenšen na 5°, je-li svítilna umístěna níže než 750 mm nad vozovkou. Svislý úhel nad nad vodorovnou rovinou lze zmenšit na 5° v případě nepovinných svítidel nejméně 2 100 mm nad vozovkou.

| | U zařízení kategorie S3 nebo S4: 10° nad vodorovnou rovinou a 5° pod ní. |
| --- | --- |

U zařízení kategorie S3 nebo S4: 10° nad vodorovnou rovinou a 5° pod ní.

6.7.6   Orientace

Směrem dozadu.

6.7.7   Elektrická zapojení

6.7.7.1   Všechny brzdové svítilny se musí současně rozsvítit, jakmile brzdový systém předá příslušný signál podle definice v předpisech č. 13 a 13-H.

6.7.7.2   Brzdové svítilny nemusí svítit, pokud je zařízení pro spouštění a/nebo vypínání motoru v poloze, která motoru neumožňuje provoz.

6.7.8   Indikátor

Indikátor je nepovinný; je-li namontován, musí se jednat o indikátor činnosti vydávající nepřerušované výstražné světlo, které se rozsvítí v případě selhání brzdových svítilen.

6.7.9   Další požadavky

6.7.9.1   Zařízení kategorie S3 nebo S4 nesmí být sloučeno s jakoukoli jinou svítilnou.

6.7.9.2   Zařízení kategorie S3 nebo S4 může být montováno vně vozidla nebo ve vozidle.

6.7.9.2.1   V případě, že je montováno ve vozidle:

Vyzařované světlo nesmí obtěžovat řidiče přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné plochy vozidla (např. zadní okno).

6.8   Svítilna zadní registrační tabulky (předpis č. 4)

6.8.1   Přítomnost

Povinná.

6.8.2   Počet

Takový, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.3   Uspořádání

Takové, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.4   Poloha

6.8.4.1   Na šířku: taková, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.4.2   Na výšku: taková, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.4.3   Na délku: taková, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.5   Geometrická viditelnost

Taková, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.6   Orientace

Taková, aby zařízení osvětlovalo místo pro registrační tabulku.

6.8.7   Elektrická zapojení

Dle odstavce 5.11.

6.8.8   Indikátor

Indikátor je nepovinný. Pokud existuje, musí být jeho funkce zajišťována indikátorem pro přední a zadní obrysové svítilny.

6.8.9   Další požadavky

Je-li svítilna zadní registrační tabulky sdružena se zadní obrysovou svítilnou nebo sloučena s brzdovou svítilnou nebo se zadní mlhovou svítilnou, mohou se fotometrické vlastnosti svítilny zadní registrační tabulky měnit při rozsvícení brzdové svítilny nebo zadní mlhové svítilny.

6.9   Přední obrysová svítilna (předpis č. 7)

6.9.1   Přítomnost

Povinné pro všechna motorová vozidla.

Povinné pro přípojná vozidla širší než 1 600 mm.

Nepovinné pro přípojná vozidla s šířkou nepřekračující 1 600 mm.

6.9.2   Počet

Dvě.

6.9.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.9.4   Poloha

6.9.4.1   Na šířku: bod na zdánlivě viditelné ploše ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

U přípojného vozidla nesmí být bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny, dále než 150 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Vzdálenost mezi vnitřními okraji obou zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os:

| | u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky. |
| --- | --- |

u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky.

| | u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm. |
| --- | --- |

u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.9.4.2   Na výšku: nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm u vozidel kategorie O1 a O2 nebo u vozidel ostatních kategorií, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm).

6.9.4.3   Na délku: žádné zvláštní požadavky.

6.9.4.4   Je-li přední obrysová svítilna sloučena s jiným světlometem nebo svítilnou, musí se pro ověření souladu s požadavky na umístění (odstavce 6.9.4.1 až 6.9.4.3) použít zdánlivě viditelná plocha tohoto jiného světlometu nebo svítilny ve směru referenční osy.

6.9.5   Geometrická viditelnost

6.9.5.1   Vodorovný úhel obou předních obrysových svítilen:

45° dovnitř a 80° ven.

U vozidel kategorií M1 a N1, jejichž dolní okraj zdánlivě viditelné plochy svítilen je níže než 750 mm nad vozovkou, může být hodnota 45° dovnitř snížena na 20° pod vodorovnou rovinou, ve které leží referenční osa této svítilny.

U přípojných vozidel může být úhel dovnitř zmenšen na 5°.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, jsou-li svítilny namontovány níže než 750 mm nad vozovkou.

6.9.5.2   U vozidel kategorií M1 a N1 jako alternativa k odstavci 6.9.5.1 na základě rozhodnutí výrobce nebo jeho řádně pověřeného zástupce a pouze tehdy, je-li na vozidle namontována přední boční obrysová svítilna:

Vodorovný úhel: 45° směrem ven a 45° směrem dovnitř.

Jestliže je dolní okraj zdánlivě viditelné plochy svítilen níže než 750 mm nad vozovkou, může být hodnota 45° dovnitř snížena na 20° pod vodorovnou rovinou, ve které leží referenční osa této svítilny.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen až na 5°, jsou-li svítilny níže než 750 mm nad vozovkou.

Aby byla svítilna považována za viditelnou, musí být zajištěn nezacloněný výhled na zdánlivě viditelnou plochu o rozměru nejméně 12,5 cm2. Vylučuje se činná plocha jakékoli odrazky, která nepřenáší světlo.

6.9.6   Orientace

Směrem dopředu.

6.9.7   Elektrická zapojení

Dle odstavce 5.11.

Pokud je však přední obrysová svítilna sloučená se směrovou svítilnou, elektrické zapojení přední obrysové svítilny na příslušné straně vozidla nebo její sloučená část mohou být takové, že jsou vypnuty během celého cyklu (jak zapnuto, tak vypnuto) aktivace směrové svítilny.

6.9.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný. Tento indikátor nesmí svítit přerušovaně a nevyžaduje se, dá-li se osvětlení přístrojové desky zapnout jen současně s předními obrysovými svítilnami.

6.9.9   Další požadavky

6.9.9.1   Pokud je v přední obrysové svítilně namontován jeden nebo více infračervených zářičů, může/mohou být zapnut/zapnuty, pouze pokud je na stejné straně vozidla rozsvícen světlomet a vozidlo se pohybuje dopředu. Pokud se přední obrysová svítilna nebo světlomet na stejné straně vozidla porouchá, musí se infračervený zářič automaticky vypnout.

6.9.9.2   V případě, že je namontován systém AFS zajišťující režim osvětlení v zatáčce, může být přední obrysová svítilna pootočena společně s jednotkou osvětlení, s níž je sloučena.

6.10   Zadní obrysová svítilna (předpis č. 7)

6.10.1   Přítomnost

Zařízení kategorií R nebo R1 nebo R2: povinná

6.10.2   Počet

Dvě.

6.10.2.1   Pokud nejsou namontovány doplňkové obrysové svítilny, je možno na všech vozidlech kategorií M2, M3, N2, N3, O2, O3, a O4 namontovat dvě nepovinné obrysové svítilny.

6.10.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.10.4   Poloha

6.10.4.1   Na šířku: bod na zdánlivě viditelné ploše ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla. Tato podmínka se nevztahuje na nepovinné zadní obrysové svítilny.

Vzdálenost mezi vnitřními okraji obou zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os:

u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky;

u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.10.4.2   Na výšku: nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm a nejsou-li namontovány nepovinné obrysové svítilny). Pokud jsou nepovinné obrysové svítilny namontovány, musí být namontovány ve výšce slučitelné s platnými požadavky odstavce 6.10.4.1, požadavky na souměrnost svítilen a podle tvaru karoserie v co největší svislé vzdálenosti, nejméně však 600 mm nad povinnými brzdovými svítilnami.

6.10.4.3   Na délku: na zadní části vozidla.

6.10.5   Geometrická viditelnost

6.10.5.1   Vodorovný úhel: 45° dovnitř a 80° ven.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinou může být zmenšen na 5°, jsou-li svítilny namontovány níže než 750 mm nad vozovkou. Svislý úhel nad vodorovnou rovinou může být zmenšen na 5°, jsou-li nepovinné svítilny namontovány nejméně 2 100 mm nad vozovkou.

6.10.5.2   U vozidel kategorií M1 and N1 jako alternativa k odstavci 6.10.5.1 na základě rozhodnutí výrobce nebo jeho řádně pověřeného zástupce a pouze tehdy, je-li na vozidle namontována zadní boční obrysová svítilna:

Vodorovný úhel: 45° směrem ven a 45° směrem dovnitř.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen až na 5°, jsou-li svítilny níže než 750 mm nad vozovkou.

Aby byla svítilna považována za viditelnou, musí být zajištěn nezacloněný výhled na zdánlivě viditelnou plochu o rozměru nejméně 12,5 cm2. Vylučuje se činná plocha jakékoli odrazky, která nepřenáší světlo.

6.10.6   Orientace

Směrem dozadu.

6.10.7   Elektrická zapojení

Dle odstavce 5.11.

Pokud je však zadní obrysová svítilna sloučená se směrovou svítilnou, elektrické zapojení zadní obrysové svítilny na příslušné straně vozidla nebo její sloučená část mohou být takové, že jsou vypnuty během celého cyklu (jak zapnuto, tak vypnuto) aktivace směrové svítilny.

6.10.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný. Musí být sdružený s indikátorem předních obrysových svítilen.

6.10.9   Další požadavky

Žádné.

6.11   Zadní mlhová svítilna (předpis č. 38)

6.11.1   Přítomnost

Zařízení kategorií F nebo F1 nebo F2: Povinná.

6.11.2   Počet

Jedna nebo dvě.

6.11.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.11.4   Poloha

6.11.4.1   Na šířku: pokud je namontována pouze jedna zadní mlhová svítilna, musí být vzhledem ke střední podélné rovině vozidla umístěna na opačné straně, než je předepsaný provoz v zemi registrace; referenční střed může být také umístěn na střední podélné rovině vozidla.

6.11.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 1 000 mm nad vozovkou. U vozidel kategorie N3G (terénní vozidla) může být maximální výška zvýšena až na 1 200 mm.

6.11.4.3   Na délku: na zadní části vozidla.

6.11.5   Geometrická viditelnost

Je určena úhly α a ß uvedenými v odstavci 2.13:

| α | = | 5° nahoru a 5° dolů; |
| --- | --- | --- |
| ß = | = | 25° vpravo a vlevo. |

α

=

5° nahoru a 5° dolů;

ß =

=

25° vpravo a vlevo.

6.11.6   Orientace

Směrem dozadu.

6.11.7   Elektrická zapojení

Zapojení musí být taková, aby:

| 6.11.7.1 | zadní mlhová svítilna nemohla být zapnuta, nejsou-li rovněž zapnuty dálkové světlomety, potkávací světlomety nebo přední mlhové světlomety; |
| --- | --- |

6.11.7.1

zadní mlhová svítilna nemohla být zapnuta, nejsou-li rovněž zapnuty dálkové světlomety, potkávací světlomety nebo přední mlhové světlomety;

| 6.11.7.2. | Zadní mlhovou svítilnu lze vypnout nezávisle na jakýchkoli jiných světlometech nebo svítilnách; |
| --- | --- |

6.11.7.2.

Zadní mlhovou svítilnu lze vypnout nezávisle na jakýchkoli jiných světlometech nebo svítilnách;

| 6.11.7.3 | Platí jedna z těchto možností:






  6.11.7.3.1 | zadní mlhová svítilna může svítit do doby, než jsou vypnuty obrysové svítilny, a poté musí zůstat zadní mlhová svítilna vypnutá, dokud není znovu úmyslně zapnuta; |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3

Platí jedna z těchto možností:

6.11.7.3.1

zadní mlhová svítilna může svítit do doby, než jsou vypnuty obrysové svítilny, a poté musí zůstat zadní mlhová svítilna vypnutá, dokud není znovu úmyslně zapnuta;

| 6.11.7.3.2 | Vedle povinného indikátoru (odstavec 6.11.8) musí být dáno upozornění, přinejmenším akustické, jestliže dojde k vypnutí zapalování nebo je vyjmut klíček spouštění motoru a jsou otevřeny dveře řidiče, ať již jsou svítilny (odstavec 6.11.7.1) zapnuty nebo vypnuty, když je zadní mlhová svítilna v poloze „zapnuto“; |
| --- | --- |

6.11.7.3.2

Vedle povinného indikátoru (odstavec 6.11.8) musí být dáno upozornění, přinejmenším akustické, jestliže dojde k vypnutí zapalování nebo je vyjmut klíček spouštění motoru a jsou otevřeny dveře řidiče, ať již jsou svítilny (odstavec 6.11.7.1) zapnuty nebo vypnuty, když je zadní mlhová svítilna v poloze „zapnuto“;

| 6.11.7.4 | S výjimkou ustanovení odstavců 6.11.7.1, 6.11.7.3 a 6.11.7.5 nesmí být funkce zadní mlhové svítilny ovlivněna zapínáním a vypínáním jakýchkoli jiných světlometů nebo svítilen. |
| --- | --- |

6.11.7.4

S výjimkou ustanovení odstavců 6.11.7.1, 6.11.7.3 a 6.11.7.5 nesmí být funkce zadní mlhové svítilny ovlivněna zapínáním a vypínáním jakýchkoli jiných světlometů nebo svítilen.

| 6.11.7.5 | Zadní mlhová svítilna motorového tažného vozidla může být automaticky vypnuta, když je připojeno přípojné vozidlo a zadní mlhová svítilna přípojného vozidla je aktivovaná. |
| --- | --- |

6.11.7.5

Zadní mlhová svítilna motorového tažného vozidla může být automaticky vypnuta, když je připojeno přípojné vozidlo a zadní mlhová svítilna přípojného vozidla je aktivovaná.

6.11.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je povinný. Nezávislé nepřerušované výstražné světlo.

6.11.9   Další požadavky

Vzdálenost zadní mlhové svítilny od každé z brzdových svítilen musí být ve všech případech větší než 100 mm.

6.12   Parkovací svítilna (předpis č. 77 nebo 7)

6.12.1   Přítomnost

Na motorových vozidlech o délce nepřesahující 6 m a šířce nepřesahující 2 m nepovinné.

Na všech ostatních vozidlech zakázané.

6.12.2   Počet

Dle způsobu uspořádání.

6.12.3   Uspořádání

Buď dvě svítilny vpředu a dvě svítilny vzadu, nebo po jedné svítilně na každé straně.

6.12.4   Poloha

6.12.4.1   Na šířku: bod na zdánlivě viditelné ploše ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Kromě toho, jsou-li svítilny dvě, musí být umístěny po stranách vozidla.

6.12.4.2   Na výšku:

| | u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky; |
| --- | --- |

u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky;

| | u všech ostatních kategorií vozidel: nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm). |
| --- | --- |

u všech ostatních kategorií vozidel: nejméně 350 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (maximálně 2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm).

6.12.4.3   Na délku: žádné zvláštní požadavky.

6.12.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 45° ven, dopředu a dozadu.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu však může být zmenšen na 5°, je-li svítilna umístěna níže než 750 mm nad vozovkou.

6.12.6   Orientace

Taková, aby svítilny vyhovovaly požadavkům na viditelnost dopředu i dozadu.

6.12.7   Elektrická zapojení

Musí dovolit zapínání parkovací svítilny / parkovacích svítilen na téže straně vozidla nezávisle na kterýchkoli jiných světlometech nebo svítilnách.

Parkovací svítilna/svítilny a případně přední a zadní obrysové svítilny podle odstavce 6.12.9 níže musí být schopny funkce, i když je zařízení pro spouštění motoru v poloze, která neumožňuje činnost motoru. Zařízení, která samočinně vypínají tyto svítilny v závislosti na čase, jsou zakázána.

6.12.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je nepovinný. Pokud existuje, nesmí jej být možno zaměnit s indikátorem předních a zadních obrysových svítilen.

6.12.9   Další požadavky

Funkce této svítilny může být též zajištěna současným zapnutím předních a zadních obrysových svítilen na téže straně vozidla. V tomto případě se u svítilen, které vyhovují požadavkům předních nebo zadních obrysových svítilen, má za to, že vyhovují požadavkům parkovacích svítilen.

6.13   Doplňková obrysová svítilna (předpis č. 7)

6.13.1   Přítomnost

Zařízení kategorií A nebo AM (viditelná zepředu) a zařízení kategorií R, R1, R2, RM1 nebo RM2 (viditelná zezadu):

Povinná na vozidlech překračujících celkovou šířku 2,10 m. Nepovinná na vozidlech o šířce mezi 1,80 a 2,10 m. Na podvozcích s kabinou jsou zadní doplňkové obrysové svítilny nepovinné.

6.13.2   Počet

Dvě viditelné zepředu a dvě viditelné zezadu.

Nepovinné: namontovány mohou být tyto doplňkové svítilny:

| a) | dvě viditelné zepředu; |
| --- | --- |

a)

dvě viditelné zepředu;

| b) | dvě viditelné zezadu. |
| --- | --- |

b)

dvě viditelné zezadu.

6.13.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.13.4   Poloha

6.13.4.1   Na šířku:

Vpředu a vzadu: co možno nejblíže k nejvzdálenějšímu vnějšímu okraji vozidla. Tato podmínka se považuje za splněnou, pokud bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, není vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

6.13.4.2   Na výšku:

| | Vpředu: motorová vozidla: vodorovná rovina tečná k hornímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení ve směru referenční osy zařízení nesmí být níže, než je vodorovná rovina tečná k hornímu okraji průhledné zóny čelního skla.
  Přípojná vozidla a návěsy: v nejvyšší výšce slučitelné s požadavky na šířku, konstrukci vozidla a s provozními požadavky vozidla a požadavky na souměrnost svítilen. |
| --- | --- |

Vpředu: motorová vozidla: vodorovná rovina tečná k hornímu okraji zdánlivě viditelné plochy zařízení ve směru referenční osy zařízení nesmí být níže, než je vodorovná rovina tečná k hornímu okraji průhledné zóny čelního skla.

Přípojná vozidla a návěsy: v nejvyšší výšce slučitelné s požadavky na šířku, konstrukci vozidla a s provozními požadavky vozidla a požadavky na souměrnost svítilen.

| | Vzadu: v nejvyšší výšce slučitelné s požadavky na šířku, konstrukci vozidla a s provozními požadavky vozidla a s požadavky na souměrnost svítilen. |
| --- | --- |

Vzadu: v nejvyšší výšce slučitelné s požadavky na šířku, konstrukci vozidla a s provozními požadavky vozidla a s požadavky na souměrnost svítilen.

Nepovinné i (případně) povinné svítilny se montují tak, aby mezi sebou měly na výšku co největší vzdálenost, jak jen je to možné, a byly slučitelné s konstrukcí / provozními požadavky vozidla a symetrií svítilen.

6.13.4.3   Na délku: žádné zvláštní požadavky.

Doplňkové svítilny viditelné zepředu podle odstavce 6.13.4.2, co možno nejblíže zádi vozidla. Vzdálenost mezi doplňkovými svítilnami a zádí vozidla však nesmí překročit 400 mm.

6.13.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 80° směrem ven.

Svislý úhel: 5° nad vodorovnou rovinou a 20° pod ní.

6.13.6   Orientace

Taková, aby svítilny vyhovovaly požadavkům na viditelnost dopředu i dozadu.

6.13.7   Elektrická zapojení

Dle odstavce 5.11.

6.13.8   Indikátor

Indikátor je nepovinný. Pokud existuje, musí být jeho funkce zajišťována indikátorem vyžadovaným pro přední a zadní obrysové svítilny.

6.13.9   Další požadavky

Za předpokladu splnění všech ostatních podmínek mohou být povinné nebo nepovinné svítilny viditelné zepředu a povinné nebo nepovinné svítilny viditelné zezadu na téže straně vozidla sdruženy do jediného zařízení.

Dvě ze svítilen viditelných zezadu mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené v souladu s odstavcem 5.7.

Poloha doplňkové obrysové svítilny musí být vůči příslušné obrysové svítilně taková, aby vzdálenost mezi průměty vzájemně nejbližších bodů zdánlivě viditelných ploch obou posuzovaných svítilen ve směru jejich referenčních os na příčnou svislou rovinu nebyla menší než 200 mm.

6.14   Zadní odrazka jiná než trojúhelníková (předpis č. 3)

6.14.1   Přítomnost

Povinná na motorových vozidlech.

Nepovinná na přípojných vozidlech za předpokladu, že jsou ve skupině s jiným zařízením pro zadní světelnou signalizaci.

6.14.2   Počet

Dvě, jejich parametry musí vyhovovat požadavkům pro třídu IA nebo IB odrazek dle předpisu č. 3. Další odrazná zařízení a materiály (včetně dvou odrazek neodpovídajících odstavci 6.14.4 níže) jsou přípustné za předpokladu, že nesnižují účinnost povinných zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

6.14.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.14.4   Poloha

6.14.4.1   Na šířku: bod činné plochy odrazky, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Vzdálenost mezi vnitřními okraji obou zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os:

| | u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky; |
| --- | --- |

u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky;

| | u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm. |
| --- | --- |

u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.14.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 900 mm nad vozovkou (ne více než 1 200 mm, jestliže je ve skupině s jinou zadní svítilnou, ne více než 1 500 mm, pokud tvar karosérie neumožňuje dodržet 900 mm nebo 1 200 mm).

6.14.4.3   Na délku: na zadní části vozidla.

6.14.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 30° dovnitř a ven.

Svislý úhel: 10° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li odrazka namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

6.14.6   Orientace

Směrem dozadu.

6.14.7   Další požadavky

Činná plocha odrazky může mít části společné se zdánlivě viditelnou plochou jakékoli jiné zadní svítilny.

6.15   Zadní odrazka trojúhelníková (předpis č. 3)

6.15.1   Přítomnost

Povinná na přípojných vozidlech.

Zakázaná na motorových vozidlech.

6.15.2   Počet

Dvě, jejich parametry musí vyhovovat požadavkům pro třídu IIIA nebo IIIB odrazek dle předpisu č. 3. Další odrazná zařízení a materiály (včetně dvou odrazek neodpovídajících odstavci 6.15.4 níže) jsou přípustné za předpokladu, že nesnižují účinnost povinných zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

6.15.3   Uspořádání

Vrchol trojúhelníku musí směřovat vzhůru.

6.15.4   Poloha

6.15.4.1   Na šířku: bod činné plochy odrazky, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Vzdálenost mezi vnitřními okraji odrazek nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.15.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 900 mm nad vozovkou (ne více než 1 200 mm, jestliže je ve skupině s jinou zadní svítilnou, ne více než 1 500 mm, pokud tvar karosérie neumožňuje dodržet 900 mm nebo 1 200 mm).

6.15.4.3   Na délku: na zadní části vozidla.

6.15.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 30° dovnitř a ven.

Svislý úhel: 15° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li odrazka namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

6.15.6   Orientace

Směrem dozadu.

6.15.7   Další požadavky

Činná plocha odrazky může mít části společné se zdánlivě viditelnou plochou jakékoli jiné zadní svítilny.

6.16   Přední odrazka jiná než trojúhelníková (předpis č. 3)

6.16.1   Přítomnost

Povinná na přípojných vozidlech.

Povinná na motorových vozidlech, které mají všechny přední světlomety se zakrývatelnými odrážeči.

Nepovinná na ostatních motorových vozidlech.

6.16.2   Počet

Dvě, jejich parametry musí vyhovovat požadavkům pro třídu IA nebo IB odrazek dle předpisu č. 3. Další odrazná zařízení a materiály (včetně dvou odrazek neodpovídajících odstavci 6.16.4 níže) jsou přípustné za předpokladu, že nesnižují účinnost povinných zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

6.16.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.16.4   Poloha

6.16.4.1   Na šířku: bod činné plochy odrazky, který je nejvíce vzdálen od střední podélné roviny vozidla, nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

U přípojného vozidla nesmí být nejvzdálenější bod činné plochy odrazky od střední podélné roviny vozidla dále než 150 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

Vzdálenost mezi vnitřními okraji obou zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os:

| | u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky; |
| --- | --- |

u vozidel kategorií M1 a N1: žádné zvláštní požadavky;

| | u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm. |
| --- | --- |

u všech ostatních kategorií vozidel: nesmí být menší než 600 mm. Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.16.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 900 mm nad vozovkou (maximálně 1 500 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 900 mm).

6.16.4.3   Na délku: na přední části vozidla.

6.16.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 30° dovnitř a ven. U přípojných vozidel může být úhel dovnitř zmenšen na 10°. Pokud tento úhel nemůže být u povinných odrazek vzhledem ke konstrukci přípojného vozidla dodržen, musí být bez šířkového omezení (odstavec 6.16.4.1) namontovány doplňkové (dodatečné) odrazky, které musí společně s povinnými odrazkami dávat potřebný úhel viditelnosti.

Svislý úhel: 10° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li odrazka namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

6.16.6   Orientace

Směrem dopředu.

6.16.7   Další požadavky

Činná plocha odrazky může mít části společné se zdánlivě viditelnou plochou jakékoli jiné přední svítilny.

6.17   Boční odrazka jiná než trojúhelníková (předpis č. 3)

6.17.1   Přítomnost

| Povinná | : | na všech motorových vozidlech o délce přesahující 6 m,
  na všech přípojných vozidlech. |
| --- | --- | --- |
| Nepovinná | : | na motorových vozidlech o délce nepřesahující 6 m. |

Povinná

:

na všech motorových vozidlech o délce přesahující 6 m,

na všech přípojných vozidlech.

Nepovinná

:

na motorových vozidlech o délce nepřesahující 6 m.

6.17.2   Počet

Takový, aby byly splněny požadavky na podélné umístění. Parametry těchto zařízení musí vyhovovat požadavkům pro třídu IA nebo IB odrazek dle předpisu č. 3. Další odrazná zařízení a materiály (včetně dvou odrazek neodpovídajících odstavci 6.17.4 níže) jsou přípustné za předpokladu, že nesnižují účinnost povinných zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.

6.17.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.17.4   Poloha

6.17.4.1   Na šířku: žádné zvláštní požadavky.

6.17.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 900 mm nad vozovkou (ne více než 1 200 mm, jestliže je ve skupině s jinou zadní svítilnou, ne více než 1 500 mm, pokud tvar karosérie neumožňuje dodržet 900 mm nebo 1 200 mm nebo jestliže přítomnost zařízení není povinná podle odstavce 6.17.1).

6.17.4.3   Na délku: alespoň jedna boční odrazka musí být umístěna ve střední třetině vozidla, přičemž nejpřednější boční odrazka nesmí být od přední části vozidla dále než 3 m;

Vzdálenost mezi dvěma sousedními bočními odrazkami nesmí přesahovat 3 m. To se však nevztahuje na vozidla kategorie M1 a N1.

Pokud konstrukce, návrh nebo provozní použití vozidla neumožňuje vyhovět tomuto požadavku, může být tato vzdálenost zvětšena na 4 m. Vzdálenost mezi nejzadnější boční odrazkou a zádí vozidla nesmí překročit 1 m.

Pro motorová vozidla o délce nepřesahující 6 m však postačuje, aby měly namontovánu jednu boční odrazku v první třetině a/nebo jednu v poslední třetině délky vozidla. Pro vozidla M1, jejichž délka přesahuje 6 m, ale nepřesahuje 7 m, postačuje, aby měly namontovánu jednu boční odrazku nejdále 3 m od přední části vozidla a jednu v poslední třetině délky vozidla.

6.17.5   Geometrická viditelnost

| Vodorovný úhel | : | 45° dopředu a dozadu. |
| --- | --- | --- |
| Svislý úhel | : | 10° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li odrazka namontována níže než 750 mm nad vozovkou. |

Vodorovný úhel

:

45° dopředu a dozadu.

Svislý úhel

:

10° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li odrazka namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

6.17.6   Orientace

Do strany.

6.17.7   Další požadavky

Činná plocha boční odrazky může mít části společné se zdánlivě viditelnou plochou jakékoli jiné boční svítilny.

6.18   Boční obrysové svítilny (předpis č. 91)

6.18.1   Přítomnost

Povinná: na všech vozidlech o délce přesahující 6 m, s výjimkou podvozků s kabinou.

Na všech kategoriích vozidel se užívají boční obrysové svítilny typu SM1; na vozidlech kategorie M1 však mohou být užity boční obrysové svítilny typu SM2.

Boční obrysové svítilny se dále použijí u vozidel kategorie M1 a N1 o délce menší než 6 m, pokud tyto svítilny doplňují požadavky snížené geometrické viditelnosti předních obrysových svítilen podle odstavce 6.9.5.2 a zadních obrysových svítilen podle odstavce 6.10.5.2.

Nepovinná: na všech ostatních vozidlech.

Mohou být užity boční obrysové svítilny typu SM1 nebo SM2.

6.18.2   Minimální počet na jedné straně

Takový, aby byla dodržena pravidla pro podélné umístění.

6.18.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.18.4   Poloha

6.18.4.1   Na šířku: žádné zvláštní požadavky.

6.18.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou (2 100 mm, nedovoluje-li tvar karoserie dodržet výšku 1 500 mm).

6.18.4.3   Na délku: nejméně jedna boční obrysová svítilna musí být umístěna ve střední třetině vozidla, přičemž nejpřednější boční svítilna nesmí být od přední části vozidla dále než 3 m; vzdálenost mezi dvěma sousedními bočními obrysovými svítilnami nesmí přesahovat 3 m. Pokud konstrukce, návrh nebo provozní použití vozidla neumožňuje vyhovět tomuto požadavku, může být tato vzdálenost zvětšena na 4 m.

Vzdálenost mezi nejzadnější boční obrysovou svítilnou a zádí vozidla nesmí překročit 1 m.

Pro motorová vozidla o délce nepřesahující 6 m a pro podvozky s kabinou však postačuje, aby měly namontovánu jednu boční obrysovou svítilnu v první třetině a/nebo jednu v poslední třetině délky vozidla. Pro vozidla M1, jejichž délka přesahuje 6 m, ale nepřesahuje 7 m, postačuje, aby měly namontovánu jednu boční obrysovou svítilnu nejdále 3 m od přední části vozidla a jednu v poslední třetině délky vozidla.

6.18.5   Geometrická viditelnost

Vodorovný úhel: 45° dopředu a dozadu; na vozidlech, pro něž je montáž bočních obrysových svítilen nepovinná, však tato hodnota může být snížena na 30°.

Je-li vozidlo vybaveno bočními obrysovými svítilnami užitými k doplnění snížené geometrické viditelnosti předních a zadních směrových svítilen podle odstavce 6.5.5.2 a/nebo obrysových svítilen podle odstavce 6.9.5.2 a 6.10.5.2, jsou tyto úhly stanoveny na 45° směrem dopředu a k zádi vozidla a 30° směrem ke středu vozidla (viz obrázek v odstavci 6.5.5.2 výše).

Svislý úhel: 10° nad vodorovnou rovinou a pod ní. Svislý úhel pod vodorovnou rovinu může být zmenšen na 5°, je-li boční obrysová svítilna namontována níže než 750 mm nad vozovkou.

6.18.6   Orientace

Do strany.

6.18.7   Elektrická zapojení

U vozidel kategorie M1 a N1, jejichž délka nepřesahuje 6 m, mohou být oranžové boční obrysové svítilny zapojeny tak, aby svítily přerušovaným světlem, za předpokladu, že je toto přerušování ve fázi a shodné frekvence se směrovými svítilnami na téže straně vozidla.

U všech ostatních kategorií vozidel: žádné zvláštní požadavky.

6.18.8   Indikátor

Indikátor je nepovinný. Pokud existuje, musí být jeho funkce zajišťována indikátorem vyžadovaným pro přední a zadní obrysové svítilny.

6.18.9   Další požadavky

Pokud je nejzadnější boční obrysová svítilna sdružená se zadní obrysovou svítilnou sloučenou se zadní mlhovou svítilnou nebo brzdovou svítilnou, mohou se fotometrické vlastnosti boční obrysové svítilny v době rozsvícení zadní mlhové svítilny nebo brzdové svítilny měnit.

Mají-li zadní boční obrysové svítilny svítit přerušovaným světlem spolu se zadní směrovou svítilnou, musí mít oranžovou barvu.

6.19   Denní svítilna (předpis č. 87) (17)

6.19.1   Přítomnost

Povinná na motorových vozidlech. Zakázaná na přípojných vozidlech.

6.19.2   Počet

Dvě.

6.19.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.19.4   Poloha

6.19.4.1   Na šířku: vnitřní okraje zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os musí být od sebe vzdáleny nejméně 600 mm.

Tato vzdálenost může být zmenšena na 400 mm, je-li celková šířka vozidla menší než 1 300 mm.

6.19.4.2   Na výšku: nejméně 250 mm a nejvýše 1 500 mm nad vozovkou.

6.19.4.3   Na délku: na přední části vozidla. Tato podmínka se považuje za splněnou, jestliže vyzařované světlo neobtěžuje řidiče ani přímo, ani nepřímo přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné odrážející plochy na vozidle.

6.19.5   Geometrická viditelnost

| Vodorovná | : | 20° směrem ven a 20° dovnitř. |
| --- | --- | --- |
| Svislá | : | 10° směrem nahoru a 10° směrem dolů. |

Vodorovná

:

20° směrem ven a 20° dovnitř.

Svislá

:

10° směrem nahoru a 10° směrem dolů.

6.19.6   Orientace

Směrem dopředu.

6.19.7   Elektrická zapojení

6.19.7.1   Denní svítilny musí být automaticky zapnuty, když je zařízení pro spouštění a/nebo zastavení motoru (pohonného systému) v poloze, ve které může motor (pohonný systém) pracovat. Denní svítilny mohou však zůstat vypnuté za následujících podmínek:

6.19.7.1.1   ovladač automatické převodovky je v parkovací poloze, nebo

6.19.7.1.2   parkovací brzda je zatažena, nebo

6.19.7.1.3   před prvním uvedením vozidla do pohybu po každém manuálním spuštění pohonného systému.

6.19.7.2   Denní svítilny mohou být manuálně vypnuty, pokud rychlost vozidla nepřesahuje 10 km/h za předpokladu, že se automaticky zapnou, jakmile rychlost vozidla překročí 10 km/h nebo když vozidlo urazilo dráhu delší než 100 m a zůstanou zapnuty dokud nebudou opět úmyslně vypnuty.

6.19.7.3   Denní svítilna se musí automaticky vypnout, když je zařízení, které spouští a/nebo vypíná motor (pohonný systém), v poloze, která znemožňuje, aby motor (pohonný systém) běžel, nebo jakmile se rozsvítí přední mlhové nebo jiné světlomety, s výjimkou případu, kdy jsou světlomety užity pro přechodné výstražné rozsvěcení v krátkých intervalech (18).

6.19.7.4   Svítilny uvedené v odstavci 5.11 se nezapnou, když jsou rozsvíceny denní svítilny, kromě případu, kdy jsou denní svítilny provozovány podle odstavce 6.2.7.6.2.

6.19.7.5   Pokud je vzdálenost mezi přední směrovou svítilnou a denní svítilnou 40 mm nebo menší, mohou být elektrická zapojení denní svítilny na příslušné straně vozidla taková, že:

| a) | se denní svítilna vypne, nebo |
| --- | --- |

a)

se denní svítilna vypne, nebo

| b) | je její svítivost během úplného cyklu (cyklus svítí i nesvítí) aktivace přední směrové svítilny snížena. |
| --- | --- |

b)

je její svítivost během úplného cyklu (cyklus svítí i nesvítí) aktivace přední směrové svítilny snížena.

6.19.7.6   Je-li směrová svítilna sloučená s denní svítilnou, elektrická zapojení denní svítilny na příslušné straně vozidla musí být taková, že denní svítilna je během úplného cyklu (cyklus svítí i nesvítí) aktivace směrové svítilny vypnutá.

6.19.8   Indikátor

Indikátor zapojení obvodu je nepovinný.

6.19.9   Další předpisy

Žádné předpisy.

6.20   Rohový světlomet (předpis č. 119)

6.20.1   Přítomnost

Nepovinná na motorových vozidlech.

6.20.2   Počet

Dva.

6.20.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.20.4   Poloha

6.20.4.1   Na šířku: na každé straně od střední podélné roviny vozidla je umístěn jeden rohový světlomet.

6.20.4.2   Na délku: nejdále 1 000 mm od přední části vozidla.

| Na výšku | : | minimálně | : | nejméně 250 mm nad vozovkou, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| maximálně | : | nejvýše 900 mm nad vozovkou. |

Na výšku

:

minimálně

:

nejméně 250 mm nad vozovkou,

maximálně

:

nejvýše 900 mm nad vozovkou.

Žádný bod zdánlivě viditelné plochy ve směru referenční osy však nesmí být výše než nejvyšší bod zdánlivě viditelné plochy potkávacího světlometu ve směru jeho referenční osy.

6.20.5   Geometrická viditelnost

Je určena úhly α a β uvedenými v odstavci 2.13:

| α | = | 10° nahoru a dolů, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 30° až 60° směrem ven. |

α

=

10° nahoru a dolů,

β

=

30° až 60° směrem ven.

6.20.6   Orientace

Taková, aby světlomety vyhovovaly požadavkům na geometrickou viditelnost.

6.20.7   Elektrická zapojení

Rohové světlomety musí být zapojeny tak, aby nemohly být aktivovány v době, kdy nejsou současně rozsvíceny dálkové světlomety nebo potkávací světlomety.

6.20.7.1   Rohový světlomet na jedné straně vozidla může být automaticky rozsvícen pouze v případě, kdy jsou na téže straně vozidla zapnuty směrové svítilny a/nebo pokud se úhel natočení řízení změní z polohy pro přímou jízdu vpřed do směru na tutéž stranu vozidla.

Rohový světlomet musí automaticky zhasnout, pokud je směrová svítilna vypnuta a/nebo pokud se úhel natočení řízení vrátí do polohy pro přímou jízdu vpřed.

6.20.7.2   Pokud je rozsvícen zpětný světlomet, mohou být oba rohové světlomety rozsvíceny současně, nezávisle na poloze volantu nebo stavu směrové svítilny. V tomto případě rohové světlomety musí zhasnout, pokud se vypne zpětný světlomet.

6.20.8   Indikátor

Žádný.

6.20.9   Jiné požadavky

Rohové světlomety nesmí být rozsvěcovány při rychlosti vozidla přesahující 40 km/h.

6.21   Nápadné značení (předpis č. 104)

6.21.1   Přítomnost

6.21.1.1   Zakázaná: na vozidlech kategorií M1 a O1.

6.21.1.2   Povinná:

| 6.21.1.2.1 | Směrem dozadu:
  úplné obrysové značení na vozidlech se šířkou přesahující 2 100 mm a náležejících do těchto kategorií:






  a) | N2 s maximální hmotností přesahující 7,5 tuny a N3 (s výjimkou podvozků s kabinou, neúplných vozidel a tahačů návěsů); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1

Směrem dozadu:

úplné obrysové značení na vozidlech se šířkou přesahující 2 100 mm a náležejících do těchto kategorií:

a)

N2 s maximální hmotností přesahující 7,5 tuny a N3 (s výjimkou podvozků s kabinou, neúplných vozidel a tahačů návěsů);

| b) | O3 a O4 (s výjimkou neúplných vozidel). |
| --- | --- |

b)

O3 a O4 (s výjimkou neúplných vozidel).

| 6.21.1.2.2 | Směrem do strany:






  6.21.1.2.2.1 | částečné obrysové značení na vozidlech s délkou přesahující 6 000 mm (včetně tažné oje přípojných vozidel) a náležejících do těchto kategorií:






  a) | N2 s maximální hmotností přesahující 7,5 tuny a N3 (s výjimkou podvozků s kabinou, neúplných vozidel a tahačů návěsů); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2

Směrem do strany:

6.21.1.2.2.1

částečné obrysové značení na vozidlech s délkou přesahující 6 000 mm (včetně tažné oje přípojných vozidel) a náležejících do těchto kategorií:

a)

N2 s maximální hmotností přesahující 7,5 tuny a N3 (s výjimkou podvozků s kabinou, neúplných vozidel a tahačů návěsů);

| b) | O3 a O4 (s výjimkou neúplných vozidel). |
| --- | --- |

b)

O3 a O4 (s výjimkou neúplných vozidel).

| 6.21.1.2.3 | Místo povinného obrysového značení může být instalováno pruhové značení, jestliže tvar, konstrukce, návrh nebo požadavky na provoz vozidla instalaci povinného obrysového značení znemožňují. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3

Místo povinného obrysového značení může být instalováno pruhové značení, jestliže tvar, konstrukce, návrh nebo požadavky na provoz vozidla instalaci povinného obrysového značení znemožňují.

| 6.21.1.2.4 | Jestliže vnější povrch karosérie je částečně tvořen pružným materiálem, musí být pruhové značení instalováno na tuhou část (tuhé části) vozidla. Zbývající část nápadného značení může být instalována na pružný materiál. Pokud je však vnější povrch karosérie plně tvořen pružným materiálem, požadavky odstavce 6.21 musí být splněny. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4

Jestliže vnější povrch karosérie je částečně tvořen pružným materiálem, musí být pruhové značení instalováno na tuhou část (tuhé části) vozidla. Zbývající část nápadného značení může být instalována na pružný materiál. Pokud je však vnější povrch karosérie plně tvořen pružným materiálem, požadavky odstavce 6.21 musí být splněny.

| 6.21.1.2.5 | Pokud výrobce po ověření technickou zkušebnou může prokázat ke spokojenosti orgánu odpovědného za schválení typu, že kvůli provozním požadavkům, které mohou vyžadovat zvláštní tvar, konstrukci nebo návrh vozidla, je nemožné vyhovět požadavkům uvedeným v odstavcích 6.21.2 až 6.21.7.5, potom je přijatelné částečné splnění některých z těchto požadavků. Předpokladem je, že část požadavků, které bylo možno splnit, je splněna, a že nápadné značení, které částečně splňuje požadavky, je na konstrukci vozidla použito v maximální míře. To může v případech, kdy je k dispozici vhodná konstrukce, zahrnovat instalaci přídavných držáků nebo tabulek obsahujících materiál vyhovující předpisu č. 104 pro zajištění jasné a jednotné signalizace, která je v souladu s cílem dosažení nápadnosti.
  Pokud je částečné splnění považováno za přijatelné, mohou část požadovaného nápadného značení nahradit zařízení se zpětným odrazem, jako např. odrazky třídy IV dle předpisu č. 3 nebo držáky obsahující odrazný materiál splňující fotometrické požadavky třídy C dle předpisu č. 104. V tomto případě se instaluje nejméně jedno takové zařízení se zpětným odrazem na délku 1 500 mm.
  Potřebné informace musí být uvedeny ve formuláři oznámení. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5

Pokud výrobce po ověření technickou zkušebnou může prokázat ke spokojenosti orgánu odpovědného za schválení typu, že kvůli provozním požadavkům, které mohou vyžadovat zvláštní tvar, konstrukci nebo návrh vozidla, je nemožné vyhovět požadavkům uvedeným v odstavcích 6.21.2 až 6.21.7.5, potom je přijatelné částečné splnění některých z těchto požadavků. Předpokladem je, že část požadavků, které bylo možno splnit, je splněna, a že nápadné značení, které částečně splňuje požadavky, je na konstrukci vozidla použito v maximální míře. To může v případech, kdy je k dispozici vhodná konstrukce, zahrnovat instalaci přídavných držáků nebo tabulek obsahujících materiál vyhovující předpisu č. 104 pro zajištění jasné a jednotné signalizace, která je v souladu s cílem dosažení nápadnosti.

Pokud je částečné splnění považováno za přijatelné, mohou část požadovaného nápadného značení nahradit zařízení se zpětným odrazem, jako např. odrazky třídy IV dle předpisu č. 3 nebo držáky obsahující odrazný materiál splňující fotometrické požadavky třídy C dle předpisu č. 104. V tomto případě se instaluje nejméně jedno takové zařízení se zpětným odrazem na délku 1 500 mm.

Potřebné informace musí být uvedeny ve formuláři oznámení.

6.21.1.3   Nepovinná:

| 6.21.1.3.1 | Směrem dozadu a do strany: | U všech ostatních kategorií vozidel neuvedených jinak v odstavcích 6.21.1.1 a 6.21.1.2, včetně kabiny tahačů návěsů a kabiny podvozků s kabinou. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1

Směrem dozadu a do strany:

U všech ostatních kategorií vozidel neuvedených jinak v odstavcích 6.21.1.1 a 6.21.1.2, včetně kabiny tahačů návěsů a kabiny podvozků s kabinou.

| | Místo povinného pruhového značení může být použito částečné nebo úplné obrysové značení a místo povinného částečného obrysového značení může být použito úplné obrysové značení. |
| --- | --- |

Místo povinného pruhového značení může být použito částečné nebo úplné obrysové značení a místo povinného částečného obrysového značení může být použito úplné obrysové značení.

| 6.21.1.3.2 | Směrem dopředu: | Pruhové značení na vozidlech kategorií O2, O3 a O4. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2

Směrem dopředu:

Pruhové značení na vozidlech kategorií O2, O3 a O4.

| | Částečné nebo úplné obrysové značení nesmí být použito vpředu. |
| --- | --- |

Částečné nebo úplné obrysové značení nesmí být použito vpředu.

6.21.2   Počet

Podle přítomnosti.

6.21.3   Uspořádání

Nápadné značení musí být umístěno co možná nejblíže vodorovnému a svislému směru a musí být slučitelné s tvarem, konstrukcí a návrhem vozidla a provozními požadavky na něj; pokud to není možné, úplné nebo částečné obrysové značení, pokud je instalováno, musí co nejdůsledněji sledovat obrys vnějšího tvaru vozidla.

Kromě toho musí být nápadné značení rozloženo pokud možno rovnoměrně ve vodorovném směru na vozidle tak, aby mohla být rozpoznána celková délka a/nebo šířka vozidla.

6.21.4   Poloha

6.21.4.1   Na šířku

6.21.4.1.1   Nápadné značení musí být umístěno co možná nejblíže k okraji vozidla.

6.21.4.1.2   Úhrnná vodorovná délka dílů nápadného značení instalovaných na vozidlo musí odpovídat nejméně 80 % celkové šířky vozidla, s vyloučením případného vodorovného překrytí jednotlivých dílů.

6.21.4.1.3   Pokud však výrobce může prokázat ke spokojenosti technické zkušebny odpovědné za zkoušky pro schválení typu, že není možné dosáhnout hodnoty uvedené v odstavci 6.21.4.1.2 výše, může být úhrnná délka snížena na 60 %, jestliže to není v případě obzvláště obtížného návrhu vozidla nebo jeho použití možné, pak na nejméně 40 % a tato skutečnost se uvede v oznamovací dokumentaci a ve zkušebním protokolu (19).

6.21.4.2   Na délku

6.21.4.2.1   Nápadné značení musí být umístěno co možná nejblíže koncům vozidla a musí končit ve vzdálenosti do 600 mm od každého konce vozidla (nebo v případě tahačů návěsů od každého konce kabiny).

| 6.21.4.2.1.1 | U motorových vozidel od každého konce vozidla nebo v případě tahačů návěsů od každého konce kabiny; |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.1

U motorových vozidel od každého konce vozidla nebo v případě tahačů návěsů od každého konce kabiny;

| 6.21.4.2.1.2 | U přípojných vozidel od každého konce vozidla (bez tažné oje). |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.2

U přípojných vozidel od každého konce vozidla (bez tažné oje).

6.21.4.2.2   Úhrnná vodorovná délka dílů nápadného značení instalovaných na vozidlo s vyloučením případného vodorovného překrytí jednotlivých dílů musí odpovídat nejméně 80 %:

| 6.21.4.2.2.1 | u motorových vozidel délce vozidla bez kabiny nebo v případě tahačů návěsů délce případné kabiny; |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.1

u motorových vozidel délce vozidla bez kabiny nebo v případě tahačů návěsů délce případné kabiny;

| 6.21.4.2.2.2 | u přípojných vozidel délce vozidla (bez tažné oje). |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.2

u přípojných vozidel délce vozidla (bez tažné oje).

6.21.4.2.3   Pokud však výrobce může prokázat ke spokojenosti technické zkušebny odpovědné za zkoušky pro schválení typu, že není možné dosáhnout hodnoty uvedené v odstavci 6.21.4.2.2 výše, může být úhrnná délka snížena na 60 %, jestliže to není v případě obzvláště obtížného návrhu vozidla nebo jeho použití možné, pak na nejméně 40 % a tato skutečnost se uvede v oznamovací dokumentaci a ve zkušebním protokolu (19).

6.21.4.3   Na výšku

6.21.4.3.1   Dolní díl/díly pruhového a obrysového značení

Co možná nejníže v rozsahu:

| minimálně | : | nejméně 250 mm nad vozovkou, |
| --- | --- | --- |
| maximálně | : | nejvýše 1 500 mm nad vozovkou. |

minimálně

:

nejméně 250 mm nad vozovkou,

maximálně

:

nejvýše 1 500 mm nad vozovkou.

Nicméně tam, kde tvar, konstrukce, návrh nebo požadavky na provoz vozidla neumožňují vyhovět maximální hodnotě 1 500 mm, popřípadě tam, kde je to nezbytné pro splnění požadavků odstavců 6.21.4.1.2, 6.21.4.1.3, 6.21.4.2.2 a 6.21.4.2.3 nebo vodorovného umístění pruhového značení nebo dolního/dolních dílu/dílů obrysového značení, je přípustná maximální montážní výška 2 500 mm.

Nezbytné zdůvodnění pro instalaci nápadného značení výše než 1 500 mm se uvede ve formuláři oznámení.

6.21.4.3.2   Horní díl/díly obrysového značení:

Co nejníže, avšak do 400 mm od horního kraje vozidla.

6.21.5   Viditelnost

Nápadné značení se považuje za viditelné, je-li nejméně 80 % činné plochy instalovaného značení viditelných oku pozorovatele nalézajícího se v jakémkoli bodě rovin pozorování vymezených takto:

| 6.21.5.1 | pro zadní a přední nápadné značení (viz příloha 11, obrázky 1a a 1b) je rovinou pozorování rovina kolmá k podélné ose vozidla, nacházející se 25 m od nejvzdálenějšího konce vozidla a ohraničená:






  6.21.5.1.1 | na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 3 m nad vozovkou; |
| --- | --- | --- |

6.21.5.1

pro zadní a přední nápadné značení (viz příloha 11, obrázky 1a a 1b) je rovinou pozorování rovina kolmá k podélné ose vozidla, nacházející se 25 m od nejvzdálenějšího konce vozidla a ohraničená:

6.21.5.1.1

na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 3 m nad vozovkou;

| 6.21.5.1.2 | na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími úhel 4° směrem ven od střední podélné roviny vozidla a procházejícími průsečíkem svislých rovin rovnoběžných se střední podélnou rovinou vozidla a vymezujících celkovou šířku vozidla a roviny kolmé k podélné ose vozidla, která vymezuje konec vozidla; |
| --- | --- |

6.21.5.1.2

na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími úhel 4° směrem ven od střední podélné roviny vozidla a procházejícími průsečíkem svislých rovin rovnoběžných se střední podélnou rovinou vozidla a vymezujících celkovou šířku vozidla a roviny kolmé k podélné ose vozidla, která vymezuje konec vozidla;

| 6.21.5.2 | pro boční nápadné značení (viz příloha 11, obrázek 2) je rovinou pozorování rovina kolmá ke střední podélné rovině vozidla, nacházející se 25 m od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla a ohraničená:






  6.21.5.2.1 | na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 1,5 m nad vozovkou; |
| --- | --- | --- |

6.21.5.2

pro boční nápadné značení (viz příloha 11, obrázek 2) je rovinou pozorování rovina kolmá ke střední podélné rovině vozidla, nacházející se 25 m od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla a ohraničená:

6.21.5.2.1

na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 1,5 m nad vozovkou;

| 6.21.5.2.2 | na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími úhel 4° směrem ven od roviny kolmé k podélné ose vozidla a procházejícími průsečíkem svislých rovin kolmých k podélné ose vozidla, které vymezují celkovou délku vozidla, a nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2

na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími úhel 4° směrem ven od roviny kolmé k podélné ose vozidla a procházejícími průsečíkem svislých rovin kolmých k podélné ose vozidla, které vymezují celkovou délku vozidla, a nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla.

6.21.6   Orientace

6.21.6.1   Směrem do strany:

Co nejvíce rovnoběžně se střední podélnou rovinou vozidla; musí být slučitelná s tvarem, konstrukcí a návrhem vozidla a provozními požadavky na něj; pokud to není možné, musí co nejdůsledněji sledovat obrys vnějšího tvaru vozidla.

6.21.6.2   Směrem dozadu a dopředu:

Co nejvíce rovnoběžně s příčnou rovinou vozidla; musí být slučitelná s tvarem, konstrukcí a návrhem vozidla a provozními požadavky na něj, pokud to není možné, musí co nejdůsledněji sledovat obrys vnějšího tvaru vozidla.

6.21.7   Jiné požadavky

6.21.7.1   Nápadné značení se považuje za spojité, jestliže vzdálenosti mezi sousedními díly jsou co nejmenší a nepřesahují 50 % nejkratšího sousedního dílu. Pokud však výrobce může ke spokojenosti zkušebny zodpovědné za schválení typu prokázat, že není možné dodržet hodnotu 50 %, vzdálenost mezi sousedními díly může být větší než 50 % nejkratšího sousedního dílu a musí být co nejmenší a nesmí překročit 1 000 mm.

6.21.7.2   U částečného obrysového značení musí být každý horní roh vytvořen dvěma čarami svírajícími navzájem úhel 90°, z nichž každá musí mít délku nejméně 250 mm. pokud to není možné, musí značení co nejdůsledněji sledovat obrys vnějšího tvaru vozidla.

6.21.7.3   Vzdálenost mezi nápadným značením na zádi vozidla a každou povinnou brzdovou svítilnou by měla být větší než 200 mm.

6.21.7.4   Tam, kde jsou instalovány desky zadního značení odpovídající sérii změn 01 předpisu č. 70, mohou být tyto dle uvážení výrobce považovány pro účely výpočtu délky nápadného značení a jeho blízkosti k okraji vozidla za součást nápadného značení směrem dozadu.

6.21.7.5   Umístění nápadného značení na určeném vozidle musí umožňovat instalaci značení širokého nejméně 60 mm.

6.22   Adaptivní přední osvětlovací systém (AFS) (předpis č. 123)

Není-li níže stanoveno jinak, použijí se pro příslušnou část systému AFS požadavky na dálkové světlomety (odstavec 6.1) a potkávací světlomety (odstavec 6.2) tohoto předpisu.

6.22.1   Přítomnost

Nepovinná na motorových vozidlech. Zakázaná na přípojných vozidlech.

6.22.2   Počet

Jeden.

6.22.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.22.4   Poloha

Před jakoukoli zkouškou podle níže uvedených odstavců musí být systém AFS uveden do neutrálního stavu.

6.22.4.1   Na šířku a na výšku:

Pro danou funkci nebo režim osvětlení musí jednotky osvětlení, které jsou podle popisu žadatele pro uvedenou funkci nebo režim osvětlení napájeny současně, splňovat požadavky uvedené níže v odstavcích 6.22.4.1.1 až 6.22.4.1.4.

Všechny rozměry se týkají nejbližšího okraje přivrácené plochy / přivrácených ploch jednotky/jednotek osvětlení při pohledu ve směru referenční osy.

6.22.4.1.1   Dvě symetricky umístěné jednotky osvětlení musí být na výšku umístěny v souladu s požadavky příslušných odstavců 6.1.4 a 6.2.4, přičemž „dvěma symetricky umístěnými jednotkami osvětlení“ se rozumí dvě jednotky osvětlení, každá na jedné straně vozidla, umístěné tak, aby (geometrická) těžiště jejich zdánlivě viditelných ploch byla ve stejné výšce a ve stejné vzdálenosti od podélné střední roviny vozidla, každá s dovolenou odchylkou 50 mm; jejich plochy vyzařující světlo, svítící plochy a vyzařované světlo však mohou být různé.

6.22.4.1.2   Případné dodatečné jednotky osvětlení musí být na obou stranách vozidla umístěny ve vzdálenosti nepřesahující 140 mm (20) ve vodorovném směru (E na obrázku) a 400 mm ve svislém směru nad nebo pod (D na obrázku) nejbližší jednotkou osvětlení.

6.22.4.1.3   Žádná z dodatečných jednotek osvětlení popsaných výše v odstavci 6.22.4.1.2 nesmí být umístěna níže než 250 mm (F na obrázku) ani výše než podle odstavce 6.2.4.2 tohoto předpisu (G na obrázku) nad vozovkou.

6.22.4.1.4   Kromě toho na šířku:

Pro každý režim potkávacího světla:

| | vnější okraj zdánlivě viditelné plochy alespoň jedné jednotky osvětlení na každé straně vozidla nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla (A na obrázku) a |
| --- | --- |

vnější okraj zdánlivě viditelné plochy alespoň jedné jednotky osvětlení na každé straně vozidla nesmí být vzdálen více než 400 mm od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla (A na obrázku) a

| | vnitřní okraje zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os musí být od sebe vzdáleny nejméně 600 mm. Toto se však nevztahuje na vozidla kategorií M1 a N1; u všech ostatních kategorií motorových vozidel, jejichž celková šířka je menší než 1 300 mm, může být tato vzdálenost snížena na 400 mm. |
| --- | --- |

vnitřní okraje zdánlivě viditelných ploch ve směru referenčních os musí být od sebe vzdáleny nejméně 600 mm. Toto se však nevztahuje na vozidla kategorií M1 a N1; u všech ostatních kategorií motorových vozidel, jejichž celková šířka je menší než 1 300 mm, může být tato vzdálenost snížena na 400 mm.

Obrázek

Zdánlivě viditelné plochy jednotek osvětlení 1 až 11 systému AFS (příklad)

Image

6.22.4.2   Na délku:

Všechny jednotky osvětlení systému AFS se montují vpředu. Tato podmínka se považuje za splněnou, jestliže vyzařované světlo neobtěžuje řidiče ani přímo, ani nepřímo přes zařízení pro nepřímý výhled a/nebo jiné odrážející plochy na vozidle.

6.22.5   Geometrická viditelnost

Na každé straně vozidla pro každou zajišťovanou funkci a režim osvětlení:

Úhly geometrické viditelnosti předepsané pro příslušné funkce osvětlení podle odstavců 6.1.5 a 6.2.5 tohoto předpisu musí splňovat alespoň jedna z jednotek osvětlení, které jsou podle popisu žadatele napájeny současně k výkonu uvedené funkce a režimu/režimů. Aby byly splněny požadavky na různé úhly, mohou být užity jednotlivé jednotky osvětlení.

6.22.6   Orientace

Směrem dopředu.

Před jakoukoli následnou zkouškou musí být systém AFS uveden do neutrálního stavu a vyzařovat základní potkávací světlo.

6.22.6.1   Svislá orientace:

| 6.22.6.1.1 | Výchozí sklon rozhraní základního potkávacího světla směrem dolů, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být stanoven výrobcem vozidla s přesností na 0,1 % a musí být na každém vozidle vyznačen snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti předního osvětlovacího systému nebo štítku výrobce značkou uvedenou v příloze 7.
  Pokud výrobce stanoví různé základní sklony směrem dolů pro různé jednotky osvětlení, které vytvářejí rozhraní základního potkávacího světla nebo se na vyzařování podílejí, musí být tyto hodnoty sklonu směrem dolů stanoveny výrobcem vozidla s přesností 0,1 % a musí být na každém vozidle vyznačeny snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti některé příslušné jednotky osvětlení nebo štítku výrobce takovým způsobem, aby mohly být všechny dotčené jednotky osvětlení jednoznačně identifikovány. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1

Výchozí sklon rozhraní základního potkávacího světla směrem dolů, který se nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle řidiče, musí být stanoven výrobcem vozidla s přesností na 0,1 % a musí být na každém vozidle vyznačen snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti předního osvětlovacího systému nebo štítku výrobce značkou uvedenou v příloze 7.

Pokud výrobce stanoví různé základní sklony směrem dolů pro různé jednotky osvětlení, které vytvářejí rozhraní základního potkávacího světla nebo se na vyzařování podílejí, musí být tyto hodnoty sklonu směrem dolů stanoveny výrobcem vozidla s přesností 0,1 % a musí být na každém vozidle vyznačeny snadno čitelným a nesmazatelným způsobem v blízkosti některé příslušné jednotky osvětlení nebo štítku výrobce takovým způsobem, aby mohly být všechny dotčené jednotky osvětlení jednoznačně identifikovány.

| 6.22.6.1.2 | Sklon vodorovné části „rozhraní“ základního potkávacího světla směrem dolů musí zůstat v mezích uvedených v odstavci 6.2.6.1.2 tohoto předpisu za všech statických podmínek naložení vozidla podle přílohy 5 tohoto předpisu; výchozí nastavení musí být v rozsahu stanovených hodnot.






  6.22.6.1.2.1 | Pokud je potkávací světlo vytvářeno několika světly z různých jednotek osvětlení, použijí se ustanovení podle odstavce 6.22.6.1.2 na každé případné „rozhraní“ uvedeného světla, které je určeno k ozařování úhlové plochy, jak je uvedeno v bodě 9.4 formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 předpisu č. 123. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2

Sklon vodorovné části „rozhraní“ základního potkávacího světla směrem dolů musí zůstat v mezích uvedených v odstavci 6.2.6.1.2 tohoto předpisu za všech statických podmínek naložení vozidla podle přílohy 5 tohoto předpisu; výchozí nastavení musí být v rozsahu stanovených hodnot.

6.22.6.1.2.1

Pokud je potkávací světlo vytvářeno několika světly z různých jednotek osvětlení, použijí se ustanovení podle odstavce 6.22.6.1.2 na každé případné „rozhraní“ uvedeného světla, které je určeno k ozařování úhlové plochy, jak je uvedeno v bodě 9.4 formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 předpisu č. 123.

6.22.6.2   Ovladač sklonu světlometů

6.22.6.2.1   Je-li pro splnění požadavků odstavce 6.22.6.1.2 nezbytný ovladač sklonu světlometů, musí toto zařízení působit automaticky.

6.22.6.2.2   V případě poruchy tohoto ovladače se potkávací světlo nesmí přesunout do polohy méně skloněné, než je jeho poloha v době poruchy.

6.22.6.3   Vodorovná orientace:

U každé jednotky osvětlení se musí zlom případného světelného rozhraní při promítnutí na stěnu krýt se svislou přímkou protínající referenční osu uvedené jednotky osvětlení. Směrem ke straně dopravy je dovolena odchylka 0,5 stupně. Ostatní jednotky osvětlení se nastaví v souladu se specifikacemi žadatele, jak stanoví příloha 10 předpisu č. 123.

6.22.6.4   Postup měření:

Po seřízení počáteční orientace světel se svislý sklon potkávacího světla nebo popřípadě svislé sklony všech různých jednotek osvětlení, které podle výše uvedeného odstavce 6.22.6.1.2.1 vytvářejí rozhraní základního potkávacího světla nebo se na tom podílejí, ověří pro všechny podmínky naložení vozidla v souladu se specifikacemi v odstavcích 6.2.6.3.1 a 6.2.6.3.2 tohoto předpisu.

6.22.7   Elektrická zapojení

6.22.7.1   Dálkové světlo (pokud jej systém AFS poskytuje):

| a) | jednotky osvětlení pro dálkové světlo mohou být aktivovány buď současně nebo v párech. Při přepínání z potkávacího světla na světlo dálkové se musí aktivovat nejméně jeden pár jednotek osvětlení pro dálkové světlo. Při přepínání z dálkového světla na světlo potkávací se musí deaktivovat současně všechny jednotky osvětlení pro dálkové světlo; |
| --- | --- |

a)

jednotky osvětlení pro dálkové světlo mohou být aktivovány buď současně nebo v párech. Při přepínání z potkávacího světla na světlo dálkové se musí aktivovat nejméně jeden pár jednotek osvětlení pro dálkové světlo. Při přepínání z dálkového světla na světlo potkávací se musí deaktivovat současně všechny jednotky osvětlení pro dálkové světlo;

| b) | potkávací světla mohou zůstat rozsvícena současně s dálkovými světly; |
| --- | --- |

b)

potkávací světla mohou zůstat rozsvícena současně s dálkovými světly;

| c) | pokud jsou namontovány čtyři zakrývatelné jednotky osvětlení, musí jejich zvednutá poloha zabránit současné funkci jakýchkoli namontovaných přídavných světlometů, které jsou určeny pro vytváření světelného signálu za denního světla, představovaného jejich přerušovaným rozsvěcováním v krátkých časových intervalech (viz odstavec 5.12). |
| --- | --- |

c)

pokud jsou namontovány čtyři zakrývatelné jednotky osvětlení, musí jejich zvednutá poloha zabránit současné funkci jakýchkoli namontovaných přídavných světlometů, které jsou určeny pro vytváření světelného signálu za denního světla, představovaného jejich přerušovaným rozsvěcováním v krátkých časových intervalech (viz odstavec 5.12).

6.22.7.2   Potkávací světlo:

| a) | ovládacím zařízením pro přepínání na potkávací světlo se musí vypnout všechny dálkové světlomety nebo deaktivovat souběžně všechny jednotky osvětlení systému AFS pro dálkové světlo; |
| --- | --- |

a)

ovládacím zařízením pro přepínání na potkávací světlo se musí vypnout všechny dálkové světlomety nebo deaktivovat souběžně všechny jednotky osvětlení systému AFS pro dálkové světlo;

| b) | potkávací světlo může zůstat rozsvíceno současně s dálkovými světly; |
| --- | --- |

b)

potkávací světlo může zůstat rozsvíceno současně s dálkovými světly;

| c) | u jednotek osvětlení pro potkávací světlo vybavené výbojkovými zdroji světla musí výbojkové zdroje světla zůstat zapnuté, jsou-li dálkové světlomety v činnosti. |
| --- | --- |

c)

u jednotek osvětlení pro potkávací světlo vybavené výbojkovými zdroji světla musí výbojkové zdroje světla zůstat zapnuté, jsou-li dálkové světlomety v činnosti.

6.22.7.3   Zapnutí a vypnutí potkávacího světla může být automatické, musí však být v souladu s požadavky pro „elektrická zapojení“ v odstavci 5.12 tohoto předpisu.

6.22.7.4   Automatická činnost systému AFS

Změny v rámci zajišťovaných tříd funkcí osvětlení systému AFS a jejich režimů a mezi nimi, jak je uvedeno níže, se provádí automaticky a mají být takové, aby neobtěžovaly řidiče ani ostatní uživatele vozovky.

Pro aktivaci tříd potkávacího světla a případně dálkového světla a jejich režimů platí níže uvedené podmínky.

6.22.7.4.1   Režim/režimy třídy C potkávacího světla se aktivuje/aktivují, pokud není aktivován žádný režim jiné třídy potkávacího světla.

6.22.7.4.2   Režim/režimy třídy V potkávacího světla není v činnosti, pokud není automaticky zjištěna jedna či více následujících podmínek (uplatňuje se signál V):

| a) | vozovky v zastavěných oblastech a rychlost vozidla nepřesahující 60 km/h; |
| --- | --- |

a)

vozovky v zastavěných oblastech a rychlost vozidla nepřesahující 60 km/h;

| b) | vozovky se stálým osvětlením a rychlost vozidla nepřesahující 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

vozovky se stálým osvětlením a rychlost vozidla nepřesahující 60 km/h;

| c) | hodnoty jasu povrchu vozovky nepřetržitě nad 1 cd/m2 a/nebo horizontálního osvětlení vozovky nepřetržitě nad 10 lx; |
| --- | --- |

c)

hodnoty jasu povrchu vozovky nepřetržitě nad 1 cd/m2 a/nebo horizontálního osvětlení vozovky nepřetržitě nad 10 lx;

| d) | rychlost vozidla nepřesahující 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

rychlost vozidla nepřesahující 50 km/h.

6.22.7.4.3   Režim/režimy třídy E potkávacího světla není/nejsou v činnosti, pokud rychlost vozidla nepřesáhne 70 km/h a není automaticky zjištěna jedna či více následujících podmínek:

| a) | vlastnosti vozovky odpovídají podmínkám na dálnicích (21) a/nebo rychlost vozidla přesahuje 110 km/h (uplatňuje se signál E); |
| --- | --- |

a)

vlastnosti vozovky odpovídají podmínkám na dálnicích (21) a/nebo rychlost vozidla přesahuje 110 km/h (uplatňuje se signál E);

| b) | v případě režimu třídy E potkávacího světla, který je podle dokumentů o schválení typu systému / informačního listu v souladu pouze se „souborem údajů“ v tabulce 6 příloze 3 předpisu č. 123; | soubor údajů E1: rychlost vozidla přesahuje 100 km/h (uplatňuje se signál E1); |
| --- | --- | --- |

b)

v případě režimu třídy E potkávacího světla, který je podle dokumentů o schválení typu systému / informačního listu v souladu pouze se „souborem údajů“ v tabulce 6 příloze 3 předpisu č. 123;

soubor údajů E1: rychlost vozidla přesahuje 100 km/h (uplatňuje se signál E1);

| | soubor údajů E2: rychlost vozidla přesahuje 90 km/h (uplatňuje se signál E2); |
| --- | --- |

soubor údajů E2: rychlost vozidla přesahuje 90 km/h (uplatňuje se signál E2);

| | soubor údajů E3: rychlost vozidla přesahuje 80 km/h (uplatňuje se signál E3). |
| --- | --- |

soubor údajů E3: rychlost vozidla přesahuje 80 km/h (uplatňuje se signál E3).

6.22.7.4.4   Režim/režimy třídy W potkávacího světla není/nejsou v činnosti, pokud nejsou vypnuty případné přední mlhové světlomety a není automaticky zjištěna jedna či více následujících podmínek (uplatňuje se signál W):

| a) | automaticky byl zjištěn mokrý povrch vozovky; |
| --- | --- |

a)

automaticky byl zjištěn mokrý povrch vozovky;

| b) | je zapnut stěrač a jeho nepřetržitá či automaticky ovládaná činnost trvá již alespoň dvě minuty. |
| --- | --- |

b)

je zapnut stěrač a jeho nepřetržitá či automaticky ovládaná činnost trvá již alespoň dvě minuty.

6.22.7.4.5   Režim třídy C, V, E nebo W potkávacího světla nesmí být změněn na režim osvětlení v zatáčce dané třídy (uplatňuje se signál T ve spojení se signálem dané třídy potkávacího světla podle výše uvedených odstavců 6.22.7.4.1 až 6.22.7.4.4), pokud není vyhodnocena alespoň jedna z následujících vlastností (nebo rovnocenných údajů):

| a) | úhel vychýlitelnosti řízení; |
| --- | --- |

a)

úhel vychýlitelnosti řízení;

| b) | dráha těžiště vozidla. |
| --- | --- |

b)

dráha těžiště vozidla.

Dále se použijí tato ustanovení:

| i) | vodorovný přesun případného asymetrického rozhraní stranou od podélné osy vozidla je přípustný jen tehdy, pokud se vozidlo pohybuje směrem vpřed (22), a má být takový, aby podélná svislá rovina zlomem světelného rozhraní neprotínala dráhu těžiště vozidla ve vzdálenosti od přední části vozidla, která je větší než stonásobek montážní výšky příslušné jednotky osvětlení; |
| --- | --- |

i)

vodorovný přesun případného asymetrického rozhraní stranou od podélné osy vozidla je přípustný jen tehdy, pokud se vozidlo pohybuje směrem vpřed (22), a má být takový, aby podélná svislá rovina zlomem světelného rozhraní neprotínala dráhu těžiště vozidla ve vzdálenosti od přední části vozidla, která je větší než stonásobek montážní výšky příslušné jednotky osvětlení;

| ii) | jedna nebo více jednotek osvětlení mohou být doplňkově napájeny pouze tehdy, pokud vodorovný poloměr zatáčení dráhy těžiště vozidla je 500 m nebo menší. |
| --- | --- |

ii)

jedna nebo více jednotek osvětlení mohou být doplňkově napájeny pouze tehdy, pokud vodorovný poloměr zatáčení dráhy těžiště vozidla je 500 m nebo menší.

6.22.7.6   Řidič však musí mít možnost kdykoli uvést systém AFS do neutrálního stavu a přepnout jej na automatickou činnost.

6.22.8   Indikátor:

6.22.8.1   Ustanovení odstavců 6.1.8 (pro dálkový světlomet) a 6.2.8 (pro potkávací světlomet) tohoto předpisu se použijí na příslušné části systému AFS.

6.22.8.2   Optický indikátor poruch pro systém AFS je povinný. Nesmí blikat. Aktivuje se, jakmile se objeví porucha řídících signálů AFS nebo pokud se spustí signál při poruše v souladu s odstavcem 5.9 předpisu č. 123. Musí zůstat aktivován po celou dobu trvání poruchy. Může být dočasně vypnut, avšak opakuje se vždy při zapnutí a vypnutí zařízení pro spouštění a zastavení motoru.

6.22.8.3   Indikátor sloužící k indikaci toho, že řidič uvedl systém do stavu podle odstavce 5.8. předpisu č. 123, je nepovinný.

6.22.9   Jiné požadavky

6.22.9.1   Systém AFS je přípustný pouze ve spojení s montáží zařízení pro čištění světlometů podle předpisu č. 45 (23) alespoň pro ty jednotky osvětlení, které jsou uvedeny v bodě 9.3 formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 předpisu č. 123, pokud celkový skutečný světelný tok zdrojů světla těchto jednotek přesahuje 2 000 lm na každé straně, a které se podílejí na vyzařování (základního) potkávacího světla třídy C.

6.22.9.2   Ověření souladu s požadavky na automatickou činnost systému AFS

6.22.9.2.1   Stručným popisem nebo jiným přijatelným způsobem žadatel technické zkušebně odpovědné za zkoušky pro schválení typu doloží:

| a) | soulad řídících signálů AFS






  i) | s popisem vyžadovaným v odstavci 3.2.6 tohoto předpisu a |
| --- | --- | --- |

a)

soulad řídících signálů AFS

i)

s popisem vyžadovaným v odstavci 3.2.6 tohoto předpisu a

| ii) | s příslušnými řídícími signály AFS stanovenými v dokumentech o schválení typu systému AFS a |
| --- | --- |

ii)

s příslušnými řídícími signály AFS stanovenými v dokumentech o schválení typu systému AFS a

| b) | soulad s požadavky na automatickou činnost podle odstavců 6.22.7.4.1 až 6.22.7.4.5. |
| --- | --- |

b)

soulad s požadavky na automatickou činnost podle odstavců 6.22.7.4.1 až 6.22.7.4.5.

6.22.9.2.2   K ověření toho, zda podle odstavce 6.22.7.4 automatická činnost systému AFS neobtěžuje řidiče ani ostatní uživatele vozovky, musí technická zkušebna provést zkušební jízdu, která zahrnuje každou situaci týkající se řízení systému na základě popisu žadatele; musí být oznámeno, zda jsou všechny režimy aktivovány, fungují a jsou deaktivovány podle popisu žadatele; projeví-li se selhání (například nadměrné úhly pohybu nebo blikání), soulad se zpochybní.

6.22.9.3   Maximální svítivost souboru jednotek osvětlení, které mohou být napájeny současně za účelem vyzařování případného dálkového světla nebo jeho režimů, nesmí překročit 430 000 cd, což odpovídá referenční hodnotě 100.

Tato maximální svítivost se zjistí sečtením referenčních hodnot, které jsou vyznačeny na jednotlivých instalačních jednotkách, které jsou současně použity za účelem vyzařování dálkového světla.

6.22.9.4   Prostředky podle ustanovení odstavce 5.8 předpisu č. 123, které umožňují dočasné použití vozidla v zemích s dopravním provozem na jiné straně než v zemi, pro niž se schválení typu žádá, musí být podrobně popsány v příručce uživatele.

6.23   Signál nouzového brzdění

6.23.1   Přítomnost

Nepovinná.

Signál nouzového brzdění se rozsvítí zároveň na všech brzdových nebo směrových svítilnách namontovaných podle odstavce 6.22.7.

6.23.2   Počet

Podle specifikace v odstavci 6.5.2 nebo 6.7.2.

6.23.3   Uspořádání

Podle specifikace odstavci 6.5.3 nebo 6.7.3.

6.23.4   Poloha

Podle specifikace v odstavci 6.5.4 nebo 6.7.4.

6.23.5   Geometrická viditelnost

Podle specifikace v odstavci 6.5.5 nebo 6.7.5.

6.23.6   Orientace

Podle specifikace v odstavci 6.5.6 nebo 6.7.6.

6.23.7   Elektrická zapojení

6.23.7.1   Všechny svítilny signálu nouzového brzdění musí svítit přerušovaně ve shodné fázi s frekvencí 4 ± 1 Hz.

6.23.7.1.1   Má-li však některá ze svítilen signálu nouzového brzdění na zádi vozidla žárovkový zdroj světla, musí být frekvence 4 +0/–1 Hz.

6.23.7.2   Signál nouzového brzdění svítí nezávisle na ostatních svítilnách.

6.23.7.3   Signál nouzového brzdění se aktivuje a deaktivuje automaticky.

6.23.7.3.1   Signál nouzového brzdění se aktivuje pouze tehdy, pokud rychlost vozidla překročí 50 km/h a brzdový systém vytvoří logický signál nouzového brzdění podle definice v předpisech č. 13 a 13-H.

6.23.7.3.2   Signál nouzového brzdění se automaticky deaktivuje, pokud již není vytvářen logický signál nouzového brzdění podle definice v předpisech č. 13 a 13-H nebo pokud se aktivuje výstražný signál nebezpečí.

6.23.8   Indikátor

Nepovinný.

6.23.9   Jiné požadavky

6.23.9.1   S výjimkou ustanovení odstavce 6.23.9.2 platí, že je-li motorové vozidlo vybaveno k tažení přípojného vozidla, musí být spínač signálu nouzového brzdění motorového vozidla schopen ovládat i signál nouzového brzdění přípojného vozidla.

Pokud je motorové vozidlo k přípojnému vozidlu připojeno elektricky, je pracovní frekvence signálu nouzového brzdění pro jízdní soupravu omezena na frekvenci stanovenou v odstavci 6.23.7.1.1. Pokud však motorové vozidlo může zjistit, že žárovkové zdroje světla na přípojném vozidle nejsou pro signál nouzového brzdění použity, může frekvence odpovídat frekvenci stanovené v odstavci 6.23.7.1.

6.23.9.2   Je-li motorové vozidlo vybaveno k tažení přípojného vozidla s namontovaným systémem provozního brzdění buď průběžného nebo poloprůběžného typu podle definice v předpisu č. 13, musí být zajištěno, aby během činnosti provozní brzdy byl přes elektrické konektory brzdovým svítilnám k těmto přípojným vozidlům poskytován nepřetržitý zdroj energie.

Signál nouzového brzdění na jakémkoli takovém přípojném vozidle může svítit nezávisle na tažném vozidle a nemusí pracovat se stejnou frekvencí jako tažné vozidlo ani ve shodné fázi s frekvencí tažného vozidla.

6.24   Svítilna vnějšího osvětlení vozidla

6.24.1   Přítomnost

Nepovinná na motorových vozidlech.

6.24.2   Počet

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.3   Uspořádání

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.4   Poloha

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.5   Geometrická viditelnost

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.6   Orientace

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.7   Elektrická zapojení

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.8   Indikátor

Žádné zvláštní požadavky.

6.24.9   Jiné požadavky

Svítilna vnějšího osvětlení vozidla se nesmí aktivovat pokud vozidlo nestojí a není splněna jedna nebo více následujících podmínek:

| a) | motor je vypnut, nebo |
| --- | --- |

a)

motor je vypnut, nebo

| b) | dveře řidiče nebo pro cestující jsou otevřeny, nebo |
| --- | --- |

b)

dveře řidiče nebo pro cestující jsou otevřeny, nebo

| c) | dveře prostoru pro náklad jsou otevřeny. |
| --- | --- |

c)

dveře prostoru pro náklad jsou otevřeny.

Ustanovení odstavce 5.10 musí být splněna ve všech stabilních polohách použití.

6.25   Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo

6.25.1   Přítomnost

Nepovinná.

Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo se rozsvítí zároveň na všech směrových svítilnách namontovaných podle odstavce 6.25.7.

6.25.2   Počet

Podle specifikace v odstavci 6.5.2.

6.25.3   Uspořádání

Podle specifikace v odstavci 6.5.3.

6.25.4   Poloha

Podle specifikace v odstavci 6.5.3.

6.25.5   Geometrická viditelnost

Podle specifikace v odstavci 6.5.5.

6.25.6   Orientace

Podle specifikace v odstavci 6.5.6.

6.25.7   Elektrická zapojení.

Žadatel musí prokázat splnění požadavků simulací nebo jiným způsobem ověření, který uznává technická zkušebna odpovědná za schválení typu.

6.25.7.1   Všechny svítilny výstražného signálu nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo musí svítit přerušovaně ve shodné fázi s frekvencí 4 +/–1 Hz.

6.25.7.1.1   Má-li však některá ze svítilen výstražného signálu nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo na zádi vozidla žárovkový zdroj světla, musí být frekvence 4 +/–1 Hz.

6.25.7.2   Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo musí svítit nezávisle na ostatních svítilnách.

6.25.7.3   Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo se musí aktivovat a deaktivovat automaticky.

6.25.7.4   Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo musí se nesmí aktivovat, pokud svítí směrové svítilny, výstražný signál nebo signál nouzového brzdění.

6.25.7.5   Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo se smí aktivovat pouze za těchto podmínek:

| Vr | aktivace |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr |

Vr

aktivace

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr

„Vr (relativní rychlostí)“ se rozumí rozdíl v rychlosti mezi vozidlem vybaveným výstražným signálem nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo a za ním jedoucím vozidlem ve stejném jízdním pruhu.

„Časem zbývajícím do nárazu (TTC)“ se rozumí předpokládaná doba zbývající do srážky vozidla vybaveného výstražným signálem nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo za předpokladu, že relativní rychlost v okamžiku odhadu zůstává konstantní.

6.25.7.6   Aktivační období výstražného signálu nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo nesmí být delší než tři sekundy.

6.25.8   Indikátor

Nepovinný.

7.   ZMĚNY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA NEBO MONTÁŽE JEHO ZAŘÍZENÍ PRO OSVĚTLENÍ A SVĚTELNOU SIGNALIZACI

| 7.1 | Každá změna typu vozidla nebo montáže jeho zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci nebo změna seznamu uvedeného v odstavci 3.2.2 výše musí být oznámena správnímu orgánu, který daný typ vozidla schválil. Tento orgán pak může:






  7.1.1 | buď dospět k závěru, že provedené změny pravděpodobně nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že vozidlo stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- | --- |

7.1

Každá změna typu vozidla nebo montáže jeho zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci nebo změna seznamu uvedeného v odstavci 3.2.2 výše musí být oznámena správnímu orgánu, který daný typ vozidla schválil. Tento orgán pak může:

7.1.1

buď dospět k závěru, že provedené změny pravděpodobně nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že vozidlo stále splňuje požadavky, nebo

| 7.1.2 | požádat technickou zkušebnu odpovědnou za zkoušky pro schválení typu o nový protokol o zkoušce. |
| --- | --- |

7.1.2

požádat technickou zkušebnu odpovědnou za zkoušky pro schválení typu o nový protokol o zkoušce.

| 7.2 | Potvrzení rozšíření nebo zamítnutí schválení, s uvedením změn, se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v odstavci 4.3. |
| --- | --- |

7.2

Potvrzení rozšíření nebo zamítnutí schválení, s uvedením změn, se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v odstavci 4.3.

| 7.3 | Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí tomuto rozšíření pořadové číslo a oznámí ho smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři oznámení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.3

Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí tomuto rozšíření pořadové číslo a oznámí ho smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři oznámení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

8.   SHODNOST VÝROBY

Postupy k zajištění shodnosti výroby musejí být v souladu s postupy stanovenými v dohodě, dodatku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), a s těmito požadavky:

| 8.1 | Každé vozidlo typově schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby odpovídalo typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu, splněním požadavků stanovených v odstavcích 5 a 6 výše. |
| --- | --- |

8.1

Každé vozidlo typově schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby odpovídalo typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu, splněním požadavků stanovených v odstavcích 5 a 6 výše.

| 8.2 | Držitel schválení typu musí zejména:






  8.2.1 | zajistit existenci postupů pro účinné řízení jakosti vozidla ze všech hledisek důležitých z pohledu vyhovění požadavkům stanoveným v odstavcích 5 a 6 výše; |
| --- | --- | --- |

8.2

Držitel schválení typu musí zejména:

8.2.1

zajistit existenci postupů pro účinné řízení jakosti vozidla ze všech hledisek důležitých z pohledu vyhovění požadavkům stanoveným v odstavcích 5 a 6 výše;

| 8.2.2 | zajistit, aby pro každý typ vozidla byly prováděny alespoň zkoušky předepsané v příloze 9 tohoto předpisu nebo fyzické kontroly, z nichž je možno odvodit rovnocenné údaje. |
| --- | --- |

8.2.2

zajistit, aby pro každý typ vozidla byly prováděny alespoň zkoušky předepsané v příloze 9 tohoto předpisu nebo fyzické kontroly, z nichž je možno odvodit rovnocenné údaje.

| 8.3 | Příslušný orgán může provést kteroukoli zkoušku předepsanou v tomto předpisu. Tyto zkoušky budou provedeny na náhodně vybraných vzorcích tak, aby nebyly narušeny dodavatelské závazky výrobce. |
| --- | --- |

8.3

Příslušný orgán může provést kteroukoli zkoušku předepsanou v tomto předpisu. Tyto zkoušky budou provedeny na náhodně vybraných vzorcích tak, aby nebyly narušeny dodavatelské závazky výrobce.

| 8.4 | Příslušný orgán se vynasnaží zajistit četnost inspekcí jedenkrát ročně. Toto rozhodnutí však záleží na uvážení příslušného orgánu a jeho důvěře v opatření pro zajištění účinného řízení shodnosti výroby. V případě, kdy jsou zjištěny nevyhovující výsledky, příslušný orgán zajistí, aby byly co nejdříve podniknuty veškeré kroky nezbytné pro obnovení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

8.4

Příslušný orgán se vynasnaží zajistit četnost inspekcí jedenkrát ročně. Toto rozhodnutí však záleží na uvážení příslušného orgánu a jeho důvěře v opatření pro zajištění účinného řízení shodnosti výroby. V případě, kdy jsou zjištěny nevyhovující výsledky, příslušný orgán zajistí, aby byly co nejdříve podniknuty veškeré kroky nezbytné pro obnovení shodnosti výroby.

9   POSTIHY PŘI NESHODNOSTI VÝROBY

| 9.1 | Schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu může být odňato, nejsou-li splněny požadavky nebo jestliže vozidlo opatřené značkou schválení neodpovídá schválenému typu. |
| --- | --- |

9.1

Schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu může být odňato, nejsou-li splněny požadavky nebo jestliže vozidlo opatřené značkou schválení neodpovídá schválenému typu.

| 9.2 | Pokud smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, ihned o tom informuje ostatní smluvní strany, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2

Pokud smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, ihned o tom informuje ostatní smluvní strany, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

10.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle tohoto předpisu, uvědomí o tom orgán, který udělil schválení. Po obdržení příslušného sdělení o tom uvedený orgán podá zprávu ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře oznámení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK PRO SCHVÁLENÍ TYPU A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu a správních orgánů, které udělují schválení a kterým je nutné zasílat formuláře o potvrzení udělení či rozšíření nebo zamítnutí či odnětí schválení vydané v jiných zemích.

12.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 12.1 | Nehledě na níže uvedená přechodná ustanovení nejsou smluvní strany, které začnou uplatňovat tento předpis až po datu vstupu poslední série změn v platnost, povinny uznávat schválení typu, která byla udělena podle předchozích sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.1

Nehledě na níže uvedená přechodná ustanovení nejsou smluvní strany, které začnou uplatňovat tento předpis až po datu vstupu poslední série změn v platnost, povinny uznávat schválení typu, která byla udělena podle předchozích sérií změn tohoto předpisu.

| 12.2 | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmějí odmítnout udělit rozšíření schválení podle předchozích sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.2

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmějí odmítnout udělit rozšíření schválení podle předchozích sérií změn tohoto předpisu.

| 12.3 | Dokud nebude generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů oznámeno jinak, prohlašuje Japonsko, že z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci bude Japonsko, pokud jde o vozidla kategorií M1 a N1, vázáno pouze povinnostmi vyplývajícími z dohody, k níž je tento předpis přiložen. |
| --- | --- |

12.3

Dokud nebude generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů oznámeno jinak, prohlašuje Japonsko, že z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci bude Japonsko, pokud jde o vozidla kategorií M1 a N1, vázáno pouze povinnostmi vyplývajícími z dohody, k níž je tento předpis přiložen.

| 12.4 | Od oficiálního data vstupu série změn 03 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 03. |
| --- | --- |

12.4

Od oficiálního data vstupu série změn 03 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 03.

| 12.5 | Po 12 měsících od data vstupu série změn 03 v platnost smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 03. |
| --- | --- |

12.5

Po 12 měsících od data vstupu série změn 03 v platnost smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 03.

| 12.6 | Během 36 měsíců od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout vnitrostátní nebo regionální typové schválení typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle předchozích sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.6

Během 36 měsíců od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout vnitrostátní nebo regionální typové schválení typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle předchozích sérií změn tohoto předpisu.

| 12.7 | Po 36 měsících od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost mohou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, odmítnout první vnitrostátní nebo regionální registraci (první uvedení do provozu) vozidla, které nevyhovuje požadavkům série změn 03 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.7

Po 36 měsících od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost mohou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, odmítnout první vnitrostátní nebo regionální registraci (první uvedení do provozu) vozidla, které nevyhovuje požadavkům série změn 03 tohoto předpisu.

| 12.8 | Po 60 měsících od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost pozbývají platnost schválení typu podle tohoto předpisu s výjimkou typů vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 03. |
| --- | --- |

12.8

Po 60 měsících od data vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost pozbývají platnost schválení typu podle tohoto předpisu s výjimkou typů vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 03.

| 12.9 | Nehledě na ustanovení výše uvedeného odstavce 12.7 nebo 12.8 zůstávají schválení typu vozidel podle předchozích sérií změn tohoto předpisu, která nejsou ovlivněna sérií změn 03, v platnosti a smluvní strany, které uplatňují tento předpis, je musí i nadále uznávat. |
| --- | --- |

12.9

Nehledě na ustanovení výše uvedeného odstavce 12.7 nebo 12.8 zůstávají schválení typu vozidel podle předchozích sérií změn tohoto předpisu, která nejsou ovlivněna sérií změn 03, v platnosti a smluvní strany, které uplatňují tento předpis, je musí i nadále uznávat.

| 12.10 | Po 36 měsících od data vstupu doplňku 3 k sérii změn 03 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění doplňku 3 k sérii změn 03. |
| --- | --- |

12.10

Po 36 měsících od data vstupu doplňku 3 k sérii změn 03 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění doplňku 3 k sérii změn 03.

| 12.11 | Od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 04. |
| --- | --- |

12.11

Od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 04.

| 12.12 | Po 30 měsících u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsících u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 04. |
| --- | --- |

12.12

Po 30 měsících u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsících u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 04.

| 12.13 | Po dobu 30 měsíců u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsíců u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, pokračovat v udělování schválení těm typům vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění předchozích sérií změn. |
| --- | --- |

12.13

Po dobu 30 měsíců u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsíců u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, pokračovat v udělování schválení těm typům vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění předchozích sérií změn.

| 12.14 | Schválení udělená podle tohoto předpisu během 30 měsíců u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsíců u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost a rovněž všechna následně udělená rozšíření těchto schválení, včetně schválení podle předchozích sérií změn tohoto předpisu, zůstávají v platnosti na dobu neurčitou. Pokud vozidlo schválené jako typ podle předchozích sérií změn splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 04, musí tuto skutečnost smluvní strana, která schválení udělila, sdělit ostatním smluvním stranám, které tento předpis uplatňují. |
| --- | --- |

12.14

Schválení udělená podle tohoto předpisu během 30 měsíců u vozidel kategorií M1 a N1 a 48 měsíců u vozidel ostatních kategorií od oficiálního data vstupu série změn 04 v platnost a rovněž všechna následně udělená rozšíření těchto schválení, včetně schválení podle předchozích sérií změn tohoto předpisu, zůstávají v platnosti na dobu neurčitou. Pokud vozidlo schválené jako typ podle předchozích sérií změn splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 04, musí tuto skutečnost smluvní strana, která schválení udělila, sdělit ostatním smluvním stranám, které tento předpis uplatňují.

| 12.15 | Žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, nesmí odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, který je schválen podle série změn 04 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.15

Žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, nesmí odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, který je schválen podle série změn 04 tohoto předpisu.

| 12.16 | Bez ohledu na výše uvedená přechodná opatření nejsou smluvní strany, které začnou uplatňovat předpis č. 112 až po datu vstupu série změn 04 tohoto předpisu v platnost, povinny uznávat schválení typu vozidla, pokud schvalovaný typ vozidla nevyhovuje požadavkům odstavců 6.1.2 a 6.2.2 ve znění série změn 04 tohoto předpisu s ohledem na předpis č. 112. |
| --- | --- |

12.16

Bez ohledu na výše uvedená přechodná opatření nejsou smluvní strany, které začnou uplatňovat předpis č. 112 až po datu vstupu série změn 04 tohoto předpisu v platnost, povinny uznávat schválení typu vozidla, pokud schvalovaný typ vozidla nevyhovuje požadavkům odstavců 6.1.2 a 6.2.2 ve znění série změn 04 tohoto předpisu s ohledem na předpis č. 112.

| 12.17 | Odstavec 6.19.7.3 vstupuje v platnost pro nové typy vozidel kategorií M1 a N1 za 30 měsíců a pro nové typy vozidel ostatních kategorií za 48 měsíců od data vstupu v platnost série změn 04. |
| --- | --- |

12.17

Odstavec 6.19.7.3 vstupuje v platnost pro nové typy vozidel kategorií M1 a N1 za 30 měsíců a pro nové typy vozidel ostatních kategorií za 48 měsíců od data vstupu v platnost série změn 04.

| 12.18 | Smluvní strany uplatňující tento předpis musí nadále udělovat schválení typům vozidel, která nesplňují požadavky odstavce 5.2.1 doplňku 2 k sérii změn 04, pokud jsou tato vybavena světlomety schválenými podle předpisu č. 98 (před doplňkem č. 9) nebo podle předpisu č. 112 (před doplňkem č. 8). |
| --- | --- |

12.18

Smluvní strany uplatňující tento předpis musí nadále udělovat schválení typům vozidel, která nesplňují požadavky odstavce 5.2.1 doplňku 2 k sérii změn 04, pokud jsou tato vybavena světlomety schválenými podle předpisu č. 98 (před doplňkem č. 9) nebo podle předpisu č. 112 (před doplňkem č. 8).

| 12.19 | Po 36 měsících od data vstupu doplňku 3 k sérii změn 04 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům odstavců 3.2.7 a 5.27 tohoto předpisu ve znění doplňku 3 k sérii změn 04. |
| --- | --- |

12.19

Po 36 měsících od data vstupu doplňku 3 k sérii změn 04 v platnost smějí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům odstavců 3.2.7 a 5.27 tohoto předpisu ve znění doplňku 3 k sérii změn 04.

| 12.20 | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmějí odmítnout udělit rozšíření schválení podle všech předchozích verzí tohoto předpisu, které zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

12.20

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmějí odmítnout udělit rozšíření schválení podle všech předchozích verzí tohoto předpisu, které zůstávají v platnosti.

| 12.21 | Od oficiálního data vstupu série změn 05 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 05. |
| --- | --- |

12.21

Od oficiálního data vstupu série změn 05 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 05.

| 12.22 | Po 48 měsících od data vstupu série změn 05 v platnost smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 05. |
| --- | --- |

12.22

Po 48 měsících od data vstupu série změn 05 v platnost smí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení typu pouze tehdy, pokud schvalovaný typ vozidla vyhovuje požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 05.

| 12.23 | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí nadále udělovat schválení těm typům vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění předchozích sérií změn po dobu 48 měsíců od data vstupu série změn 05 v platnost. |
| --- | --- |

12.23

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí nadále udělovat schválení těm typům vozidel, které vyhovují požadavkům tohoto předpisu ve znění předchozích sérií změn po dobu 48 měsíců od data vstupu série změn 05 v platnost.

| 12.24 | Žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, nesmí odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, který je schválen podle série změn 05 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.24

Žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, nesmí odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, který je schválen podle série změn 05 tohoto předpisu.

| 12.25 | Během 48 měsíců od data vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle předchozích sérií změn tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.25

Během 48 měsíců od data vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle předchozích sérií změn tohoto předpisu.

| 12.26 | Stávající schválení podle tohoto předpisu před datem vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost zůstávají v platnosti po dobu neurčitou. |
| --- | --- |

12.26

Stávající schválení podle tohoto předpisu před datem vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost zůstávají v platnosti po dobu neurčitou.

| 12.27 | Po 66 měsících od oficiálního data vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost u nových typů vozidel kategorií M1 a N1 a po 84 měsících u nových typů vozidel jiných kategorií, musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení pouze v případě, že nový typ vozidla, který se má schválit, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 05 s výjimkou odstavců 6.2.7.6.2 a 6.2.7.6.3. Stávající schválení udělená podle tohoto předpisu před těmito daty zůstávají v platnosti po dobu neurčitou a následně musí být uděleno jejich rozšíření. |
| --- | --- |

12.27

Po 66 měsících od oficiálního data vstupu série změn 05 tohoto předpisu v platnost u nových typů vozidel kategorií M1 a N1 a po 84 měsících u nových typů vozidel jiných kategorií, musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělit schválení pouze v případě, že nový typ vozidla, který se má schválit, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 05 s výjimkou odstavců 6.2.7.6.2 a 6.2.7.6.3. Stávající schválení udělená podle tohoto předpisu před těmito daty zůstávají v platnosti po dobu neurčitou a následně musí být uděleno jejich rozšíření.

---

(1)  Podle definice v příloze 7 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 ve znění změny č. 4).

(2)  Pro objasnění viz příloha 10.

(3)  U zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky a u směrovek kategorie 5 a 6 se použije „plocha vyzařující světlo“.

(4)  4 Příklady umožňující rozhodnutí týkající se sloučených světlometů nebo svítilen jsou uvedeny v příloze 3, části 7.

(5)  Publikace CIE 15.2, 1986, Kolorimetrie, Norma CIE 1931, standardní kolorimetrický pozorovatel.

(6)  1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropskou unii (schválení udělují její členské státy a užívají své příslušné symboly EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jižní Afriku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (neobsazeno), 56 pro Černou Horu 57 (neobsazeno) a 58 pro Tunisko. Dalším zemím se přidělí následující čísla chronologicky v pořadí, v jakém budou ratifikovat Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo k ní přistupovat, a takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.

(7)  To se netýká jednoúčelových předmětů, které mohou být zvnějšku přidány ke světlometu.

(8)  Měření souřadnic barev vyzařovaného světla svítilnami nebo světlomety není součástí tohoto předpisu.

(9)  Označuje se také jako „bílá“ nebo „bezbarvá“ odrazka.

(10)  Žádné ustanovení tohoto předpisu nebrání smluvním stranám uplatňujícím tento předpis, aby na vlastním území povolily směrem dozadu užití bílého nápadného značení.

(11)  Podle definice v příloze 7 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, ve znění změny č. 4).

(12)  Smluvní strany uvedených předpisů mohou také zakázat užití mechanických čisticích systémů, pokud jsou užity světlomety s krycími skly z plastických materiálů, značené „PL“.

(13)  Podle definice v příloze 7 úplného znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, ve znění změny č. 4).

(14)  Nové typy vozidel, které nejsou v souladu s tímto ustanovením, mohou být po dobu 18 měsíců po vstupu doplňku 4 k sérii změn 03 v platnost nadále schvalovány.

(15)  Uvedená hodnota mrtvého úhlu viditelnosti 5° směrem dozadu pro boční směrovou svítilnu je jeho horní mezí. d ≤ 2,50 m.

(16)  Viz poznámka pod čarou 14.

(17)  Smluvní strany, které neuplatňují předpis č. 87, mohou užití denních svítilen (podle odstavce 5.22) na základě vnitrostátních právních předpisů zakázat.

(18)  Nové typy vozidel, které nejsou v souladu s tímto ustanovením, mohou být po dobu 18 měsíců po vstupu doplňku 4 k sérii změn 03 v platnost nadále schvalovány.

(19)  Toto ustanovení platí po dobu 5 let po oficiálním vstupu série změn 03 tohoto předpisu v platnost.

(20)  V případě dodatečných „dvou symetricky umístěných jednotek osvětlení“ může být vodorovná vzdálenost 200 mm (C na obrázku).

(21)  Doprava v opačných směrech oddělena prostřednictvím silniční konstrukce nebo je určena odpovídající boční vzdálenost od vozidel v opačném směru. Znamená to snížení nadměrného oslnění způsobeného světlomety vozidel jedoucích v opačném směru.

(22)  Toto ustanovení se nepoužije pro potkávací světlo, pokud je osvětlení zatáčky vytvářeno pro zatáčku doprava u pravostranného provozu (zatáčku doleva u levostranného provozu).

(23)  Smluvní strany uvedených předpisů mohou také zakázat užití mechanických čisticích systémů, pokud jsou užity světlomety s krycími skly z plastických materiálů, označované „PL“.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA 2

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ

VZOR A

(viz odstavec 4.4 tohoto předpisu)

Image

Uvedená značka schválení umístěná na vozidle značí, že dotyčný typ vozidla byl z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisu č. 48 ve znění série změn 05. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 48 ve znění série změn 05.

VZOR B

(viz odstavec 4.5 tohoto předpisu)

Image

Uvedená značka schválení umístěná na vozidle značí, že dotyčný typ vozidla byl schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisu č. 48 ve znění série změn 05 a podle předpisu č. 33 (1). Číslo schválení udává, že v době udělení příslušných schválení byl předpis č. 48 pozměněn sérií změn 05 a předpis č. 33 byl dosud ve svém původním znění.

---

(1)  Druhé číslo je uvedeno pouze jako příklad.

---

PŘÍLOHA 3

PŘÍKLADY PLOCH SVĚTLOMETŮ NEBO SVÍTILEN, OS, REFERENČNÍCH STŘEDŮ A ÚHLŮ GEOMETRICKÉ VIDITELNOSTI

Na těchto příkladech jsou znázorněna některá uspořádání k lepšímu porozumění ustanovení, přičemž nemají představovat omezení z hlediska návrhu.

LEGENDA ke všem příkladům v této příloze:

| 1. | Svíticí plocha |
| --- | --- |
| 2. | Referenční osa |
| 3. | Referenční střed |
| 4. | Úhel geometrické viditelnosti |
| 5. | Plocha vyzařující světlo |
| 6. | Zdánlivě viditelná plocha odvozená ze svíticí plochy |
| 7a. | Zdánlivě viditelná plocha odvozená z plochy vyzařující světlo podle odstavce 2.8.a (s vnějšími krycími skly) |
| 7b. | Zdánlivě viditelná plocha odvozená z plochy vyzařující světlo podle odstavce 2.8.b (bez vnějších krycích skel) |
| 8. | Směr viditelnosti |
| IO | Vnitřní optická část |
| LG | Světlovod |
| L | Vnější krycí sklo |
| R | Odrážeč |
| S | Zdroj světla |
| X | Není částí této funkce |
| F1 | Funkce 1 |
| F2 | Funkce 2 |

1.

Svíticí plocha

2.

Referenční osa

3.

Referenční střed

4.

Úhel geometrické viditelnosti

5.

Plocha vyzařující světlo

6.

Zdánlivě viditelná plocha odvozená ze svíticí plochy

7a.

Zdánlivě viditelná plocha odvozená z plochy vyzařující světlo podle odstavce 2.8.a (s vnějšími krycími skly)

7b.

Zdánlivě viditelná plocha odvozená z plochy vyzařující světlo podle odstavce 2.8.b (bez vnějších krycích skel)

8.

Směr viditelnosti

IO

Vnitřní optická část

LG

Světlovod

L

Vnější krycí sklo

R

Odrážeč

S

Zdroj světla

X

Není částí této funkce

F1

Funkce 1

F2

Funkce 2

ČÁST 1

Plocha vyzařující světlo zařízení pro světelnou signalizaci s výjimkou odrazek

Image

ČÁST 2

Svítící plocha zařízení pro světelnou signalizaci s výjimkou odrazek

Image

ČÁST 3

Příklady zdánlivě viditelné plochy odvozené ze svítící plochy v různých směrech geometrické viditelnosti

Image

Image

ČÁST 4

Příklady zdánlivě viditelné plochy odvozené z plochy vyzařující světlo v různých směrech geometrické viditelnosti

Image

Image

ČÁST 5

Příklad svítící plochy v porovnání s povrchem vyzařujícím světlo v případě jednoúčelového světlometu nebo svítilny (viz odstavce 2.8 až 2.9 tohoto předpisu)

Příklady zdroje světla s optikou odrážeče za vnějším krycím sklem:

| Příklad 1 | Příklad 2 |
| --- | --- |

Příklad 1

Image

Příklad 2

Image

Příklady zdroje světla s optikou odrážeče s vnitřním krycím sklem za vnějším krycím sklem:

| Příklad 3 | Příklad 4 |
| --- | --- |

Příklad 3

Image

Příklad 4

Image

Příklady zdroje světla s optikou odrážeče s částečným vnitřním krycím sklem za vnějším krycím sklem:

| Příklad 5 | Příklad 6 |
| --- | --- |

Příklad 5

Image

Příklad 6

Image

Příklad optiky světlovodu za vnějším krycím sklem:

Příklad 7

Image

Příklad optiky světlovodu nebo optiky odrážeče za vnějším krycím sklem:

Příklad 8

Image

Příklad světelného zdroje s optikou odrážeče v kombinaci s oblastí, která není součástí této funkce; za vnějším krycím sklem:

Příklad 9

Image

ČÁST 6

Příklady stanovení plochy vyzařující světlo v porovnání se svíticí plochou (viz odstavce 2.8 a 2.9 tohoto předpisu)

Poznámka: Odražené světlo by se mohlo/se může podílet na stanovení plochy vyzařující světlo

Příklad A

Image

Příklad B

Image

Příklad C

Příklad stanovení svítící plochy v kombinaci s oblastí, která není součástí funkce:

Image

Příklad D

Příklad stanovení plochy vyzařující světlo podle odstavce 2.8.a v kombinaci s oblastí, která není součástí funkce:

Image

Příklad E

Příklad stanovení zdánlivě viditelného povrchu v kombinaci s oblastí, která není součástí funkce a nestrukturovaným vnějším krycím sklem (podle odstavce 2.8.b):

Image

ČÁST 7

Příklady umožňující rozhodnutí ohledně sloučení dvou funkcí

V případě strukturovaného vnějšího krycího skla a dělicí přepážky:

Image

V případě strukturovaného vnějšího krycího skla:

Image

V případě, kdy je vyloučeno použití nestrukturovaného vnějšího krycího skla:

Image

V případě, kdy je vyloučeno použití nestrukturovaného vnějšího krycího skla:

Image

V případě, kdy je zahrnuto použití vnějšího krycího skla (strukturovaného nebo nestrukturovaného):

Image

V případě, kdy je zahrnuto použití vnějšího krycího skla (strukturovaného nebo nestrukturovaného):

Image

V případě, kdy je vyloučeno použití nestrukturovaného vnějšího krycího skla, je „7b“ zdánlivě viditelná plocha podle odstavce 2.8 a F1 nesmí být vzhledem k F2 průhledná:

Image

V případě, kdy je nebo není vyloučeno použití nestrukturovaného vnějšího krycího skla:

Image

---

PŘÍLOHA 4

VIDITELNOST ČERVENÉ SVÍTILNY SMĚREM DOPŘEDU A BÍLÉ SVÍTILNY SMĚREM DOZADU

(viz odstavce 5.10.1 a 5.10.2 tohoto předpisu)

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Image

---

PŘÍLOHA 5

Podmínky naložení, k nimž se přihlíží při stanovení změn svislé orientace potkávacích světlometů

Podmínky naložení působících na nápravy podle odstavců 6.2.6.1 a 6.2.6.3.1.

| 1. | Pro následující zkoušky se počítá s hmotností 75 kg na jednu osobu. |
| --- | --- |

1.

Pro následující zkoušky se počítá s hmotností 75 kg na jednu osobu.

| 2. | Podmínky naložení pro jednotlivé typy vozidel:






  2.1 | Vozidla kategorie M1
   (1):






  2.1.1 | Sklon světla potkávacího světlometu se stanoví za těchto podmínek naložení:






  2.1.1.1 | jedna osoba na sedadle řidiče; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Podmínky naložení pro jednotlivé typy vozidel:

2.1

Vozidla kategorie M1
   (1):

2.1.1

Sklon světla potkávacího světlometu se stanoví za těchto podmínek naložení:

2.1.1.1

jedna osoba na sedadle řidiče;

| 2.1.1.2 | řidič a jeden cestující na předním sedadle nejvíce vzdáleném od řidiče; |
| --- | --- |

2.1.1.2

řidič a jeden cestující na předním sedadle nejvíce vzdáleném od řidiče;

| 2.1.1.3 | řidič, jeden cestující na předním sedadle nejvíce vzdáleném od řidiče a všechna nejzadnější sedadla obsazena; |
| --- | --- |

2.1.1.3

řidič, jeden cestující na předním sedadle nejvíce vzdáleném od řidiče a všechna nejzadnější sedadla obsazena;

| 2.1.1.4 | všechna sedadla obsazena; |
| --- | --- |

2.1.1.4

všechna sedadla obsazena;

| 2.1.1.5 | všechna sedadla obsazena a náklad rovnoměrně rozložený v prostoru pro zavazadla tak, aby se dosáhlo přípustného zatížení působícího na zadní nápravu, nebo na přední nápravu, je-li zavazadlový prostor vpředu. Má-li vozidlo zavazadlový prostor vpředu i vzadu, musí se přídavná hmotnost nákladu rovnoměrně rozložit tak, aby se dosáhlo přípustných zatížení na nápravách. Dosáhne-li se však přípustné maximální hmotnosti před dosažením dovoleného zatížení na jedné z náprav, musí se náklad v prostoru/prostorech pro zavazadla omezit tak, aby se dosáhla přípustná hmotnost; |
| --- | --- |

2.1.1.5

všechna sedadla obsazena a náklad rovnoměrně rozložený v prostoru pro zavazadla tak, aby se dosáhlo přípustného zatížení působícího na zadní nápravu, nebo na přední nápravu, je-li zavazadlový prostor vpředu. Má-li vozidlo zavazadlový prostor vpředu i vzadu, musí se přídavná hmotnost nákladu rovnoměrně rozložit tak, aby se dosáhlo přípustných zatížení na nápravách. Dosáhne-li se však přípustné maximální hmotnosti před dosažením dovoleného zatížení na jedné z náprav, musí se náklad v prostoru/prostorech pro zavazadla omezit tak, aby se dosáhla přípustná hmotnost;

| 2.1.1.6 | řidič a náklad rovnoměrně rozložený v prostoru pro zavazadla tak, aby se dosáhlo přípustného zatížení odpovídající nápravy.
  Dosáhne-li se však přípustné maximální hmotnosti před dosažením dovoleného zatížení na jedné z náprav, musí se náklad v prostoru/prostorech pro zavazadla omezit tak, aby se dosáhlo přípustné hmotnosti. |
| --- | --- |

2.1.1.6

řidič a náklad rovnoměrně rozložený v prostoru pro zavazadla tak, aby se dosáhlo přípustného zatížení odpovídající nápravy.

Dosáhne-li se však přípustné maximální hmotnosti před dosažením dovoleného zatížení na jedné z náprav, musí se náklad v prostoru/prostorech pro zavazadla omezit tak, aby se dosáhlo přípustné hmotnosti.

| 2.1.2 | Při stanovování shora uvedených podmínek naložení se musí přihlédnout k omezením nákladu stanoveným výrobcem. |
| --- | --- |

2.1.2

Při stanovování shora uvedených podmínek naložení se musí přihlédnout k omezením nákladu stanoveným výrobcem.

| 2.2 | Vozidla kategorie M2 a M3
   (1):
  Úhel světla potkávacích světlometů se musí stanovit za těchto podmínek naložení:






  2.2.1 | nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče; |
| --- | --- | --- |

2.2

Vozidla kategorie M2 a M3
   (1):

Úhel světla potkávacích světlometů se musí stanovit za těchto podmínek naložení:

2.2.1

nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče;

| 2.2.2 | vozidlo naložené tak, že každá z náprav nese své technicky přípustné maximální zatížení, nebo tak, až je dosaženo maximální naložené hmotnosti vozidla zatížením přední a zadní nápravy úměrně k jejich technicky přípustnému maximálnímu zatížení, podle toho, čeho se dosáhne dříve. |
| --- | --- |

2.2.2

vozidlo naložené tak, že každá z náprav nese své technicky přípustné maximální zatížení, nebo tak, až je dosaženo maximální naložené hmotnosti vozidla zatížením přední a zadní nápravy úměrně k jejich technicky přípustnému maximálnímu zatížení, podle toho, čeho se dosáhne dříve.

| 2.3 | Vozidla kategorie N s ložnými plochami:






  2.3.1 | Úhel světla potkávacích světlometů se musí stanovit za těchto podmínek naložení:






  2.3.1.1 | nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Vozidla kategorie N s ložnými plochami:

2.3.1

Úhel světla potkávacích světlometů se musí stanovit za těchto podmínek naložení:

2.3.1.1

nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče;

| 2.3.1.2 | řidič a náklad, který je rozložen tak, aby se dosáhlo technicky přípustného maximálního zatížení na zadní nápravu nebo na zadní nápravy, nebo aby se dosáhlo maximální přípustné hmotnosti vozidla, podle toho, čeho se dosáhne dříve, aniž by se na přední nápravě překročilo zatížení vypočítané jako součet zatížení nenaloženého vozidla připadajícího na přední nápravu a 25 % přípustného maximálního užitečného zatížení přední nápravy. Je-li ložná plocha v přední části vozidla, posuzuje se naopak přední náprava. |
| --- | --- |

2.3.1.2

řidič a náklad, který je rozložen tak, aby se dosáhlo technicky přípustného maximálního zatížení na zadní nápravu nebo na zadní nápravy, nebo aby se dosáhlo maximální přípustné hmotnosti vozidla, podle toho, čeho se dosáhne dříve, aniž by se na přední nápravě překročilo zatížení vypočítané jako součet zatížení nenaloženého vozidla připadajícího na přední nápravu a 25 % přípustného maximálního užitečného zatížení přední nápravy. Je-li ložná plocha v přední části vozidla, posuzuje se naopak přední náprava.

| 2.4 | Vozidla kategorie N bez ložné plochy:






  2.4.1 | Tahače návěsů:






  2.4.1.1 | nenaložené vozidlo bez zatížení na spojovacím zařízení a jedna osoba na sedadle řidiče; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4

Vozidla kategorie N bez ložné plochy:

2.4.1

Tahače návěsů:

2.4.1.1

nenaložené vozidlo bez zatížení na spojovacím zařízení a jedna osoba na sedadle řidiče;

| 2.4.1.2 | jedna osoba na sedadle řidiče; technicky přípustné zatížení na spojovací zařízení v poloze odpovídající maximálnímu zatížení zadní nápravy. |
| --- | --- |

2.4.1.2

jedna osoba na sedadle řidiče; technicky přípustné zatížení na spojovací zařízení v poloze odpovídající maximálnímu zatížení zadní nápravy.

| 2.4.2 | Tahače přívěsů:






  2.4.2.1 | nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče; |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Tahače přívěsů:

2.4.2.1

nenaložené vozidlo a jedna osoba na sedadle řidiče;

| 2.4.2.2 | jedna osoba na sedadle řidiče, všechna ostatní místa v kabině obsazena. |
| --- | --- |

2.4.2.2

jedna osoba na sedadle řidiče, všechna ostatní místa v kabině obsazena.

---

(1)  Podle definice v příloze 7 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 ve znění změny č. 4).

---

PŘÍLOHA 6

MĚŘENÍ ZMĚNY SKLONU POTKÁVACÍHO SVĚTLA V ZÁVISLOSTI NA NALOŽENÍ

1.   OBSAH PŮSOBNOSTI

Tato příloha stanovuje metodu pro měření změn sklonu potkávacího světla motorového vozidla vzhledem k základnímu sklonu, způsobených změnami polohy vozidla v důsledku jeho naložení.

2.   DEFINICE

2.1   Výchozí sklon

2.1.1   Udaný výchozí sklon

Hodnota výchozího sklonu potkávacího světla stanovená výrobcem vozidla sloužící jako referenční hodnota pro výpočet přípustných změn.

2.1.2   Měřený výchozí sklon

Střední hodnota sklonu potkávacího světla nebo sklonu vozidla měřená u vozidla při první podmínce stanovené v příloze 5 pro danou kategorii zkoušeného vozidla. Slouží jako referenční hodnota k hodnocení změn sklonu světla při změně naložení.

2.2   Sklon potkávacího světlometu

Může být definován takto:

| | buď úhlem mezi směrem světla k charakteristickému bodu na vodorovné části rozhraní v rozložení světla světlometu a svislou rovinou, vyjádřeným v miliradiánech, |
| --- | --- |

buď úhlem mezi směrem světla k charakteristickému bodu na vodorovné části rozhraní v rozložení světla světlometu a svislou rovinou, vyjádřeným v miliradiánech,

| | nebo tangentou tohoto úhlu, vyjádřenou v procentech sklonu, protože úhly jsou malé (pro tyto malé úhly se 1 % rovná 10 mrad). |
| --- | --- |

nebo tangentou tohoto úhlu, vyjádřenou v procentech sklonu, protože úhly jsou malé (pro tyto malé úhly se 1 % rovná 10 mrad).

je-li sklon vyjadřován v procentech sklonu, může být vypočten podle tohoto vzorce:

Formula

kde:

| h1 | je výška umístění výše zmíněného charakteristického bodu nad vozovkou v mm, měřená na svislé stěně kolmé ke střední podélné rovině vozidla a umístěné ve vodorovné vzdálenosti L, |
| --- | --- |
| h2 | je výška umístění referenčního středu (který je uvažován jako výchozí pro charakteristický bod stanovený ve výšce h1) nad vozovkou v mm, |
| L | je v milimetrech vyjádřená vzdálenost mezi stěnou a referenčním středem. |

h1

je výška umístění výše zmíněného charakteristického bodu nad vozovkou v mm, měřená na svislé stěně kolmé ke střední podélné rovině vozidla a umístěné ve vodorovné vzdálenosti L,

h2

je výška umístění referenčního středu (který je uvažován jako výchozí pro charakteristický bod stanovený ve výšce h1) nad vozovkou v mm,

L

je v milimetrech vyjádřená vzdálenost mezi stěnou a referenčním středem.

Záporné hodnoty označují sklon směrem dolů (viz obrázek 1).

Kladné hodnoty označují sklon směrem nahoru.

Obrázek 1

Sklon potkávacího světla směrem dolů u vozidla kategorie M1

Image

Poznámky:

| 1. | Tento nákres představuje vozidlo kategorie M1, ale uvedený princip platí shodně pro vozidla ostatních kategorií. |
| --- | --- |

1.

Tento nákres představuje vozidlo kategorie M1, ale uvedený princip platí shodně pro vozidla ostatních kategorií.

| 2. | Nemá-li vozidlo systém ovládání sklonu světlometů, je změna sklonu potkávacího světla shodná se změnou sklonu vlastního vozidla. |
| --- | --- |

2.

Nemá-li vozidlo systém ovládání sklonu světlometů, je změna sklonu potkávacího světla shodná se změnou sklonu vlastního vozidla.

3.   PODMÍNKY MĚŘENÍ

3.1   Použije-li se vizuální kontrola rozložení potkávacího světla na stěně nebo fotometrická metoda, musí se měřit v temném prostředí (např. v zatemněné místnosti) dostatečně rozměrném, aby vozidlo i stěna mohly být umístěny podle vyobrazení na obrázku 1. Referenční středy světlometů musí být od stěny ve vzdálenosti nejméně 10 m.

3.2   Základna, na které se měří, musí být pokud možno rovná a vodorovná, aby bylo možno zajistit reprodukovatelnost měření sklonu potkávacího světla s přesností ± 0,5 mrad (± 0,05 % sklonu).

3.3   Použije-li se měřicí stěna, musí být její označení, umístění a orientace vzhledem k základně a vzhledem ke střední podélné rovině vozidla takové, aby bylo možno zajistit reprodukovatelnost měření sklonu potkávacího světla s přesností ± 0,5 mrad (± 0,05 % sklonu).

3.4   Při měření musí být okolní teplota v rozsahu od 10 °C do 30 °C.

4.   PŘÍPRAVA VOZIDLA

4.1   Měří se na vozidle, které ujelo vzdálenost 1 000 km až 10 000 km, přednostně 5 000 km.

4.2   Pneumatiky musí být nahuštěny na tlak pro plné naložení podle údaje výrobce vozidla. Vozidlo musí být zcela naplněné (palivo, voda, olej) a být vybaveno veškerým příslušenstvím a nářadím podle údajů výrobce. Zcela naplněným palivem se rozumí, že palivová nádrž musí být naplněna nejméně na 90 % svého objemu.

4.3   Parkovací brzda vozidla musí být uvolněna a převodovka v neutrálu.

4.4   Vozidlo musí být kondicionováno při teplotě stanovené v odstavci 3.4 po dobu nejméně 8 hodin.

4.5   Je-li užita fotometrická nebo vizuální metoda, měly by být na zkoušeném vozidle pro usnadnění měření přednostně montovány světlomety s dobře vyjádřeným rozhraním potkávacího světla. Pro získání přesnějšího odečtu mohou být použity i jiné metody (např. odejmutí krycího skla světlometu).

5.   POSTUP ZKOUŠKY

5.1   Obecně

V závislosti na zvolené metodě musí být změny sklonu potkávacího světla nebo sklonu vozidla měřeny odděleně pro každou stranu vozidla. Výsledky naměřené za všech podmínek naložení podle požadavků v příloze 5 musí být jak pro levý, tak pro pravý světlomet v mezích stanovených v odstavci 5.5 níže. Náklad musí být ukládán postupně, aniž by vozidlo bylo vystaveno nadměrným rázům.

5.1.1   Pokud je namontován AFS, musí se měřit s AFS v neutrálním stavu.

5.2   Stanovení měřeného výchozího sklonu

Vozidlo musí být připraveno podle odstavce 4 a naloženo podle požadavků v příloze 5 (první podmínka naložení pro příslušnou kategorii vozidla). Před každým měřením se vozidlo rozhoupe podle odstavce 5.4 níže. Měření se musí provést třikrát.

5.2.1   Pokud se výsledek žádného ze tří měření neliší od aritmetické střední hodnoty výsledků těchto měření o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), tvoří tato aritmetická střední hodnota konečný výsledek.

5.2.2   Liší-li se výsledek kteréhokoli měření od aritmetické střední hodnoty výsledků o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), provede se dalších deset měření a střední aritmetická hodnota výsledků těchto měření tvoří konečný výsledek.

5.3   Metody měření

Pro měření změn sklonu může být užita jakákoli metoda za předpokladu, že měření jsou přesná v toleranci ± 0,2 mrad (± 0,02 % sklonu).

5.4   Zacházení s vozidlem při každém naložení

Zavěšení náprav a kterákoli jiná část schopná ovlivnit sklon potkávacího světla musí být aktivovány níže popsanými postupy.

Technické zkušebny a výrobci však mohou společně navrhnout jiné postupy (buď experimentální, nebo podložené výpočtem), zvláště pokud činí zkouška určité problémy, ovšem za předpokladu, že je jasné, že takové výpočty jsou platné.

5.4.1   Vozidla kategorie M1 s konvenčním zavěšením náprav

Vozidlo stojící na měřicí ploše a v případě potřeby s koly umístěnými na plovoucích plošinách (které musí být užity, pokud by jejich nepřítomnost zavinila taková omezení pohybu v závěsech, která by mohla ovlivnit výsledky měření) se nepřetržitě houpe nejméně ve třech úplných cyklech; v každém cyklu se stlačí napřed záď a pak předek vozidla.

Posloupnost houpání musí končit dokončením cyklu. Před měřením se vozidlo musí ponechat samovolně uklidnit. Místo užívání plovoucích plošin lze stejného účinku dosáhnout popojížděním vozidla zpět a vpřed v délce nejméně jedné otáčky kola.

5.4.2   Vozidla kategorií M2, M3 a N s konvenčním zavěšením náprav

| 5.4.2.1 | Není-li možno užít postup pro vozidla kategorie M1 podle odstavce 5.4.1 může se užít metoda popsaná v odstavcích 5.4.2.2 nebo 5.4.2.3. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Není-li možno užít postup pro vozidla kategorie M1 podle odstavce 5.4.1 může se užít metoda popsaná v odstavcích 5.4.2.2 nebo 5.4.2.3.

| 5.4.2.2 | Zhoupne se karoserie vozidla stojícího na měřicí ploše s koly na základně tím, že se dočasně změní naložení. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Zhoupne se karoserie vozidla stojícího na měřicí ploše s koly na základně tím, že se dočasně změní naložení.

| 5.4.2.3 | Působí se vibrátorem na zavěšení náprav a na ostatní části, které mohou ovlivnit sklon potkávacího světla u vozidla stojícího na měřicí ploše s koly na základně. Působit lze vibrující plošinou, na které stojí kola. |
| --- | --- |

5.4.2.3

Působí se vibrátorem na zavěšení náprav a na ostatní části, které mohou ovlivnit sklon potkávacího světla u vozidla stojícího na měřicí ploše s koly na základně. Působit lze vibrující plošinou, na které stojí kola.

5.4.3   Vozidla s nekonvenčním zavěšením náprav, u kterých musí být motor v provozu.

Před měřením se vyčká, až vozidlo při běžícím motoru zaujme svoji konečnou výšku.

5.5   Měření

Změna sklonu potkávacího světla vzhledem k měřenému výchozímu sklonu stanovenému podle odstavce 5.2 se hodnotí pro každou z různých podmínek naložení.

Je-li vozidlo vybaveno ručně ovládaným systémem ovládání sklonu světlometů, musí být tento systém nastaven do polohy stanovené pro dané podmínky naložení výrobcem (podle přílohy 5).

5.5.1   Ze začátku se pro každou podmínku naložení musí uskutečnit jedno měření. Požadavky jsou splněny, pokud pro každou podmínku naložení leží změna sklonu ve vypočítaných mezích (např. uvnitř rozdílu mezi stanoveným výchozím sklonem a dolní a horní mezní hodnotou určenou pro schválení) s bezpečnostní mezí 4 mrad (0,4 % sklonu).

5.5.2   Pokud výsledek (výsledky) kteréhokoli měření neleží v rozsahu bezpečnostní meze uvedené v odstavci 5.5.1 nebo pokud překračuje mezní hodnoty, provedou se další tři měření v podmínkách naložení odpovídajících tomuto výsledku (těmto výsledkům) podle odstavce 5.5.3.

5.5.3   Pro každé shora uvedené naložení:

| 5.5.3.1 | Pokud se výsledek žádného ze tří měření neliší od aritmetické střední hodnoty výsledků těchto měření o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), tvoří tato aritmetická střední hodnota konečný výsledek. |
| --- | --- |

5.5.3.1

Pokud se výsledek žádného ze tří měření neliší od aritmetické střední hodnoty výsledků těchto měření o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), tvoří tato aritmetická střední hodnota konečný výsledek.

| 5.5.3.2 | Liší-li se výsledek kteréhokoli měření od aritmetické střední hodnoty výsledků o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), provede se dalších deset měření a střední aritmetická hodnota výsledků těchto měření tvoří konečný výsledek. |
| --- | --- |

5.5.3.2

Liší-li se výsledek kteréhokoli měření od aritmetické střední hodnoty výsledků o více než 2 mrad (0,2 % sklonu), provede se dalších deset měření a střední aritmetická hodnota výsledků těchto měření tvoří konečný výsledek.

| 5.5.3.3 | Je-li vozidlo vybaveno automatickým systémem ovládání sklonu světlometů, který má z principu hysterezi, považují se za rozhodující hodnoty střední hodnoty horní a dolní části hysterezní smyčky.
  Veškerá tato měření se provádějí podle odstavců 5.5.3.1 a 5.5.3.2. |
| --- | --- |

5.5.3.3

Je-li vozidlo vybaveno automatickým systémem ovládání sklonu světlometů, který má z principu hysterezi, považují se za rozhodující hodnoty střední hodnoty horní a dolní části hysterezní smyčky.

Veškerá tato měření se provádějí podle odstavců 5.5.3.1 a 5.5.3.2.

5.5.4   Požadavky jsou splněny, je-li za všech podmínek naložení změna mezi měřeným základním sklonem stanoveným podle odstavce 5.2 a sklonem změřeným za každé z podmínek naložení menší než hodnoty vypočtené v odstavci 5.5.1 (bez bezpečnostní meze).

5.5.5   Je-li překročena pouze jedna z vypočtených horních nebo dolních mezí změny, musí se dát výrobci možnost, aby zvolil odlišnou hodnotu stanoveného výchozího sklonu v mezích stanovených pro schválení.

---

PŘÍLOHA 7

VYZNAČENÍ SKLONU ROZHRANÍ POTKÁVACÍHO SVĚTLA SVĚTLOMETU SMĚREM DOLŮ PODLE ODSTAVCE 6.2.6.1.1 A SKLONU ROZHRANÍ PŘEDNÍHO MLHOVÉHO SVĚTLOMETU SMĚREM DOLŮ PODLE ODSTAVCE 6.3.6.1.2 TOHOTO PŘEDPISU

Příklad 1

Image

Rozměr značky a znaků údaje je ponechán na rozhodnutí výrobce.

Příklad 2

Image

Rozměr značky a znaků údaje je ponechán na rozhodnutí výrobce.

---

PŘÍLOHA 8

OVLADAČE ZAŘÍZENÍ NA SEŘÍZENÍ SKLONU SVĚTLOMETŮ PODLE ODSTAVCE 6.2.6.2.2 TOHOTO PŘEDPISU

1.   POŽADAVKY

| 1.1 | Sklon potkávacího světla směrem dolů musí být ve všech případech zajišťován jedním z následujících způsobů:






  a) | pohybem ovladače směrem dolů nebo vlevo; |
| --- | --- | --- |

1.1

Sklon potkávacího světla směrem dolů musí být ve všech případech zajišťován jedním z následujících způsobů:

a)

pohybem ovladače směrem dolů nebo vlevo;

| b) | otáčením ovladače proti směru pohybu hodinových ručiček; |
| --- | --- |

b)

otáčením ovladače proti směru pohybu hodinových ručiček;

| c) | stlačením tlačítka (ovladač typu stlačit–vytáhnout). |
| --- | --- |

c)

stlačením tlačítka (ovladač typu stlačit–vytáhnout).

Je-li pro seřizování světla užito více tlačítek, musí být tlačítko, kterým se nastavuje největší sklon dolů, namontováno vlevo nebo pod tlačítkem/tlačítky pro ostatní polohy seřízení potkávacího světla.

Otočný ovladač, který je montován k ovládání po obvodu nebo jen s viditelnou úsečí, by měl vyhovět ovládacím principům pro ovladač typu a) nebo c).

| 1.1.1 | Takový ovladač musí být opatřen značkami, které zřetelně udávají pohyby odpovídající sklonu potkávacího světla směrem dolů nebo nahoru. |
| --- | --- |

1.1.1

Takový ovladač musí být opatřen značkami, které zřetelně udávají pohyby odpovídající sklonu potkávacího světla směrem dolů nebo nahoru.

| 1.2 | Poloha „0“ odpovídá výchozímu sklonu podle odstavce 6.2.6.1.1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.2

Poloha „0“ odpovídá výchozímu sklonu podle odstavce 6.2.6.1.1 tohoto předpisu.

| 1.3 | Poloha „0“, která má být podle odstavce 6.2.6.2.2 tohoto předpisu „aretovanou polohou“, nemusí být nezbytně na dorazu stupnice. |
| --- | --- |

1.3

Poloha „0“, která má být podle odstavce 6.2.6.2.2 tohoto předpisu „aretovanou polohou“, nemusí být nezbytně na dorazu stupnice.

| 1.4 | Značky na ovladačích musí být vysvětleny v příručce uživatele. |
| --- | --- |

1.4

Značky na ovladačích musí být vysvětleny v příručce uživatele.

| 1.5 | K identifikaci ovladačů smí být užity pouze následující značky: |
| --- | --- |

1.5

K identifikaci ovladačů smí být užity pouze následující značky:

Image

Místo značky se čtyřmi čarami je možno použít značku s pěti čarami.

Příklad 1

Image

Příklad 2

Image

Příklad 3

Image

---

PŘÍLOHA 9

KONTROLA SHODNOSTI VÝROBY

1.   ZKOUŠKY

1.1   Umístění světlometů nebo svítilen

Umístění světlometů nebo svítilen podle definice v odstavci 2.7 tohoto předpisu z hlediska šířky, výšky a délky se ověřuje podle všeobecných požadavků stanovených v odstavcích 2.8 až 2.10, 2.14 a 5.4 tohoto předpisu.

Naměřené hodnoty vzdáleností musí být takové, aby byly splněny zvláštní požadavky, které se na každý světlomet nebo svítilnu vztahují.

1.2   Viditelnost světlometů nebo svítilen

1.2.1   Úhly geometrické viditelnosti se ověřují podle odstavce 2.13 tohoto předpisu.

Naměřené hodnoty úhlů musí být takové, aby byly splněny zvláštní požadavky, které se na každý světlomet nebo svítilnu vztahují, s tou výjimkou, že meze úhlů mohou mít přípustnou toleranci odpovídající přípustné odchylce ±3o pro montáž zařízení pro světelnou signalizaci povolené v odstavci 5.3.

1.2.2   Viditelnost červeného světla směrem dopředu a bílého světla směrem dozadu se ověřuje podle odstavce 5.10 tohoto předpisu.

1.3   Seřízení potkávacích světlometů a předních mlhových světlometů třídy „F3“ směrem dopředu

1.3.1   Výchozí sklon směrem dolů

Výchozí sklon rozhraní potkávacího světla směrem dolů a předních mlhových světlometů třídy „F3“ musí být nastaven na hodnotu vyznačenou na štítku podle požadavků a vzoru v příloze 7.

Alternativně může výrobce nastavit základní seřízení na hodnotu odlišnou od hodnoty na štítku, pokud může prokázat, že tato hodnota je představitelem schvalovaného typu při zkoušení postupem uvedeným v příloze 6 a zvláště v odstavci 4.1.

1.3.2   Změna sklonu v závislosti na naložení

Změna sklonu potkávacího světla směrem dolů musí v závislosti na naložení podle tohoto odstavce ležet v rozmezí:

| 0,2 až 2,8 % | pro montážní výšku světlometu h < 0,8; |
| --- | --- |
| 0,2 až 2,8 % | pro montážní výšku světlometu 0,8 ≤ h ≤ 1, nebo |
| 0,7 až 3,3 % | (podle seřizovacího rozsahu zvoleného výrobcem při schválení); |
| 0,7 až 3,3 % | pro montážní výšku světlometu 1 < h ≤ 1,2 m; |
| 1,2 až 3,8 % | pro montážní výšku světlometu h > 1,2 m. |

0,2 až 2,8 %

pro montážní výšku světlometu h < 0,8;

0,2 až 2,8 %

pro montážní výšku světlometu 0,8 ≤ h ≤ 1, nebo

0,7 až 3,3 %

(podle seřizovacího rozsahu zvoleného výrobcem při schválení);

0,7 až 3,3 %

pro montážní výšku světlometu 1 < h ≤ 1,2 m;

1,2 až 3,8 %

pro montážní výšku světlometu h > 1,2 m.

V případě předního mlhového světlometu třídy „F3“ se zdrojem/zdroji světla s celkovým skutečným světelným tokem přesahujícím 2 000 lm musí změny sklonu směrem dolů v závislosti na podmínkách naložení specifikovaných v této části zůstat v tomto rozsahu:

| 0,7 až 3,3 % | pro montážní výšku předního mlhového světlometu h ≤ 0,8; |
| --- | --- |
| 1,2 až 3,8 % | pro montážní výšku předního mlhového světlometu h > 0,8 m. |

0,7 až 3,3 %

pro montážní výšku předního mlhového světlometu h ≤ 0,8;

1,2 až 3,8 %

pro montážní výšku předního mlhového světlometu h > 0,8 m.

Podmínky naložení musí odpovídat údajům v příloze 5 tohoto předpisu, pro každý systém musí být odpovídajícím způsobem upraveny a být následující:

| 1.3.2.1 | Vozidla kategorie M1: | Odstavec 2.1.1.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.1

Vozidla kategorie M1:

Odstavec 2.1.1.1.

| | Odstavec 2.1.1.6 s přihlédnutím k |
| --- | --- |

Odstavec 2.1.1.6 s přihlédnutím k

| | odstavci 2.1.2. |
| --- | --- |

odstavci 2.1.2.

| 1.3.2.2 | Vozidla kategorie M2 a M3: | Odstavec 2.2.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.2

Vozidla kategorie M2 a M3:

Odstavec 2.2.1.

| | Odstavec 2.2.2. |
| --- | --- |

Odstavec 2.2.2.

| 1.3.2.3 | Vozidla kategorie N s ložnými plochami: | Odstavec 2.3.1.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.3

Vozidla kategorie N s ložnými plochami:

Odstavec 2.3.1.1.

| | Odstavec 2.3.1.2. |
| --- | --- |

Odstavec 2.3.1.2.

| 1.3.2.4 | Vozidla kategorie N bez ložných ploch:






  1.3.2.4.1 | Tahače návěsů: | Odstavec 2.4.1.1. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2.4

Vozidla kategorie N bez ložných ploch:

1.3.2.4.1

Tahače návěsů:

Odstavec 2.4.1.1.

| | Odstavec 2.4.1.2. |
| --- | --- |

Odstavec 2.4.1.2.

| 1.3.2.4.2 | Tahače přívěsů: | Odstavec 2.4.2.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.2

Tahače přívěsů:

Odstavec 2.4.2.1.

| | Odstavec 2.4.2.2. |
| --- | --- |

Odstavec 2.4.2.2.

1.4   Elektrická zapojení a indikátory

Elektrická zapojení se zkouší zapnutím každého světlometu nebo svítilny při napájení z elektrické soustavy vozidla.

Světlomety nebo svítilny a indikátory musí fungovat podle ustanovení odstavců 5.11 až 5.14 tohoto předpisu a zvláštních požadavků vztahujících se na každý světlomet nebo svítilnu.

1.5   Svítivosti

1.5.1   Dálkové světlomety

Úhrnná maximální svítivost dálkových světlometů se ověřuje postupem popsaným v odstavci 6.1.9.2 tohoto předpisu. Zjištěná hodnota musí být taková, aby byl splněn požadavek odstavce 6.1.9.1 tohoto předpisu.

1.6   Užití, počet, barva, uspořádání a případně kategorie světlometů nebo svítilen se prověřují vizuální kontrolou světlometů nebo svítilen a jejich značení.

Výše uvedené parametry musí být takové, aby byly splněny požadavky stanovené v odstavcích 5.15 a 5.16 a též zvláštní požadavky vztahující se na každý světlomet nebo svítilnu.

---

PŘÍLOHA 10

PŘÍKLADY MOŽNOSTÍ ZDROJŮ SVĚTLA

Image

---

PŘÍLOHA 11

VIDITELNOST NÁPADNÉHO ZNAČENÍ SMĚREM DOZADU, DOPŘEDU A DO STRAN OD VOZIDLA

(viz odstavec 6.21.5 tohoto předpisu)

Obrázek 1a

Dozadu

Image

Obrázek 1b

Dopředu (pouze přívěsy)

Image

Obrázek 2

Do stran

Image

---

PŘÍLOHA 12

| Podmínky automatického zapínání potkávacích světlometů (1) |
| --- |
| Okolní světlo vně vozidla (2) | Potkávací světlomety | Čas odezvy |
| méně než 1 000 lx | zapnuty | nejvýše 2 s |
| mezi 1 000 lx a 7 000 lx | podle rozhodnutí výrobce | podle rozhodnutí výrobce |
| více než 7 000 lx | vypnuty | více než 5 s, avšak nejvýše 300 s |

Podmínky automatického zapínání potkávacích světlometů (1)

Okolní světlo vně vozidla (2)

Potkávací světlomety

Čas odezvy

méně než 1 000 lx

zapnuty

nejvýše 2 s

mezi 1 000 lx a 7 000 lx

podle rozhodnutí výrobce

podle rozhodnutí výrobce

více než 7 000 lx

vypnuty

více než 5 s, avšak nejvýše 300 s

---

(1)  Žadatel musí prokázat splnění podmínek simulací nebo jiným způsobem ověření, který uznává zkušebna odpovědná za schválení typu.

(2)  Osvětlení se musí měřit na vodorovném povrchu s kosinově korigovaným čidlem ve stejné výšce jako je montážní poloha čidla na vozidle. To může výrobce prokázat dostatečnou dokumentací nebo jinými prostředky, které uznává zkušebna odpovědná za schválení typu.

---