# Euroopan unionin L 346/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.346.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 346 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta30. joulukuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.346.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 346

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta30. joulukuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 1388/2011, annettu 16 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja unionin tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2012 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti | 1 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1389/2011, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/900/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta | 17 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 1388/2011, annettu 16 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja unionin tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2012 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti

1

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1389/2011, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

6

PÄÄTÖKSET

2011/900/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta

17

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 346/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1388/2011,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2011,

tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja unionin tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2012 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta hintojen vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta hintojen vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet.

| (2) | Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (1) mukaan tietyille kalastustuotteille on vahvistettava jokaiseksi kalastusvuodeksi ohjehinnat ja unionin tuottajahinnat hintatasojen määrittämiseksi markkinainterventioita varten. |
| --- | --- |

(2)

Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (1) mukaan tietyille kalastustuotteille on vahvistettava jokaiseksi kalastusvuodeksi ohjehinnat ja unionin tuottajahinnat hintatasojen määrittämiseksi markkinainterventioita varten.

| (3) | Neuvoston tehtävänä on vahvistaa ohjehinnat kullekin asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteissä I ja II luetellulle tuotteelle ja tuoteryhmälle ja unionin tuottajahinnat saman asetuksen liitteessä III luetelluille tuotteille. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston tehtävänä on vahvistaa ohjehinnat kullekin asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteissä I ja II luetellulle tuotteelle ja tuoteryhmälle ja unionin tuottajahinnat saman asetuksen liitteessä III luetelluille tuotteille.

| (4) | Kyseisten tuotteiden hinnoista ja asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdassa säädetyistä perusteista tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ohjehintoja olisi joko nostettava, ne olisi pidettävä ennallaan tai niitä olisi laskettava kalalajikohtaisesti kalastusvuodeksi 2012. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisten tuotteiden hinnoista ja asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdassa säädetyistä perusteista tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ohjehintoja olisi joko nostettava, ne olisi pidettävä ennallaan tai niitä olisi laskettava kalalajikohtaisesti kalastusvuodeksi 2012.

| (5) | On aiheellista vahvistaa unionin tuottajahinta yhdelle asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteessä III luetelluista tuotteista ja laskea muiden tuotteiden unionin tuottajahinnat Thunnus- ja Euthynnus-sukujen kaloihin sovellettavista mukautuskertoimista 30 päivänä toukokuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 802/2006 (2) vahvistettujen mukautuskertoimien avulla. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa unionin tuottajahinta yhdelle asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteessä III luetelluista tuotteista ja laskea muiden tuotteiden unionin tuottajahinnat Thunnus- ja Euthynnus-sukujen kaloihin sovellettavista mukautuskertoimista 30 päivänä toukokuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 802/2006 (2) vahvistettujen mukautuskertoimien avulla.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa säädettyjen perusteiden sekä 26 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti unionin tuottajahintaa olisi mukautettava kalastusvuodeksi 2012, |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa säädettyjen perusteiden sekä 26 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti unionin tuottajahintaa olisi mukautettava kalastusvuodeksi 2012,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 1 kohdassa säädetyt ohjehinnat vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2012 kestäväksi kalastusvuodeksi tämän asetuksen liitteessä I.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 26 artiklan 1 kohdassa säädetyt unionin tuottajahinnat vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2012 kestäväksi kalastusvuodeksi tämän asetuksen liitteessä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  EUVL L 144, 31.5.2006, s. 15.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteissä I ja II luetellut tuotteet

| Liite | Laji | Kaupallinen tarjontamuoto | Ohjehinta
  (euroa/tonni) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Clupea harengus -lajin sillit ja silakat |

Liite

Laji

Kaupallinen tarjontamuoto

Ohjehinta

(euroa/tonni)

I

1.

Clupea harengus -lajin sillit ja silakat

Kokonainen kala

282

| 2. | Sardina pilchardus -lajin sardiinit |
| --- | --- |

2.

Sardina pilchardus -lajin sardiinit

Kokonainen kala

574

| 3. | Piikkihai (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Piikkihai (Squalus acanthias)

Kokonainen kala tai perattu kala, päätä ei poistettu

1 123

| 4. | Punahait (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Punahait (Scyliorhinus spp.)

Kokonainen kala tai perattu kala, päätä ei poistettu

711

| 5. | Punasimput (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Punasimput (Sebastes spp.)

Kokonainen kala

1 230

| 6. | Gadus morhua -lajin turskat |
| --- | --- |

6.

Gadus morhua -lajin turskat

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

1 613

| 7. | Seiti (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Seiti (Pollachius virens)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

823

| 8. | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

975

| 9. | Valkoturska (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Valkoturska (Merlangius merlangus)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

902

| 10. | Molvat (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Molvat (Molva spp.)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

1 176

| 11. | Scomber scombrus -lajin makrillit |
| --- | --- |

11.

Scomber scombrus -lajin makrillit

Kokonainen kala

328

| 12. | Scomber japonicus -lajin makrillit |
| --- | --- |

12.

Scomber japonicus -lajin makrillit

Kokonainen kala

294

| 13. | Sardellit (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Sardellit (Engraulis spp.)

Kokonainen kala

1 268

| 14. | Punakampela (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Punakampela (Pleuronectes platessa)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

tullattaessa 1.1.2012–30.4.2012

1 011

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

tullattaessa 1.5.2012–31.12.2012

1 397

| 15. | Merluccius merluccius -lajin kummeliturskat |
| --- | --- |

15.

Merluccius merluccius -lajin kummeliturskat

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

3 235

| 16. | Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

2 365

| 17. | Hietakampela (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Hietakampela (Limanda limanda)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

791

| 18. | Kampela (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Kampela (Platichthys flesus)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

493

| 19. | Valkotonnikala (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Valkotonnikala (Thunnus alalunga)

Kokonainen kala

2 343

Perattu kala, päätä ei poistettu

2 388

| 20. | Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

Kokonainen

1 817

| 21. | Merikrotit (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Merikrotit (Lophius spp.)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

2 879

Pää poistettu

5 955

| 22. | Crangon crangon -lajin katkaravut |
| --- | --- |

22.

Crangon crangon -lajin katkaravut

Ainoastaan vedessä keitetyt

2 375

| 23. | Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Pohjankatkarapu (Pandalus borealis)

Ainoastaan vedessä keitetyt

6 868

Tuoreet tai jäähdytetyt

1 638

| 24. | Isotaskurapu (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Isotaskurapu (Cancer pagurus)

Kokonainen

1 693

| 25. | Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

Kokonainen

5 196

Pyrstöt

4 039

| 26. | Merianturat (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Merianturat (Solea spp.)

Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu

6 911

II

| 1. | Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

1 954

| 2. | Merluccius spp.-suvun kummeliturskat |
| --- | --- |

2.

Merluccius spp.-suvun kummeliturskat

Jäädytetyt, kokonaiset, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

1 257

Jäädytetyt fileinä, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

1 528

| 3. | Hammasahven ja pagellit (Dentex dentex ja Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Hammasahven ja pagellit (Dentex dentex ja Pagellus spp.)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä erissä tai pakkauksissa

1 461

| 4. | Miekkakala (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Miekkakala (Xiphias gladius)

Jäädytetyt, kokonaiset, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

4 139

| 5. | Seepiat (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Seepiat (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

1 963

| 6. | Meritursaat (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Meritursaat (Octopus spp.)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

2 226

| 7. | Kalmarit (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmarit (Loligo spp.)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

1 191

| 8. | Kalmarit (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Kalmarit (Ommastrephes sagittatus)

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

961

| 9. | Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

899

| 10. | Penaeidae-heimon katkaravut |
| --- | --- |

10.

Penaeidae-heimon katkaravut

| — | Parapenaeus longirostris -lajin katkaravut |
| --- | --- |

—

Parapenaeus longirostris -lajin katkaravut

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

4 153

| — | Muut Penaeidae-heimon lajit |
| --- | --- |

—

Muut Penaeidae-heimon lajit

Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa

7 813

---

LIITE II

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteessä III luetellut tuotteet

| Laji | Paino | Kaupalliset tiedot | Unionin tuottajahinta
  (euroa/tonni) |
| --- | --- | --- | --- |
| Keltaevätonnikala
  (Thunnus albacares) | Kappalepaino yli 10 kg | Kokonainen | 1 224 |
| Perattuna ilman kiduksia | |
| Muu | |
| Kappalepaino enintään 10 kg | Kokonainen | |
| Perattuna ilman kiduksia | |
| Muu | |
| Valkotonnikala
  (Thunnus alalunga) | Kappalepaino yli 10 kg | Kokonainen | |
| Perattuna ilman kiduksia | |
| Muu | |
| Kappalepaino enintään 10 kg | Kokonainen | |
| Perattuna ilman kiduksia | |
| Muu | |
| Boniitti
  (Katsuwonus pelamis) | | Kokonainen | |
| | Perattuna ilman kiduksia | |
| | Muu | |
| Tonnikala
  (Thunnus thynnus) | | Kokonainen | |
| | Perattuna ilman kiduksia | |
| | Muu | |
| Muut Thunnus- ja Euthynnus-sukuihin kuuluvat lajit | | Kokonainen | |
| | Perattuna ilman kiduksia | |
| | Muu | |

Laji

Paino

Kaupalliset tiedot

Unionin tuottajahinta

(euroa/tonni)

Keltaevätonnikala

(Thunnus albacares)

Kappalepaino yli 10 kg

Kokonainen

1 224

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Kappalepaino enintään 10 kg

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Valkotonnikala

(Thunnus alalunga)

Kappalepaino yli 10 kg

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Kappalepaino enintään 10 kg

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Boniitti

(Katsuwonus pelamis)

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Tonnikala

(Thunnus thynnus)

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

Muut Thunnus- ja Euthynnus-sukuihin kuuluvat lajit

Kokonainen

Perattuna ilman kiduksia

Muu

---

| 30.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 346/6

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1389/2011,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1631/2005 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa; toimenpiteiden mukaiset yksilölliset tullit olivat 7,3–40,5 prosenttia ja jäännöstulli 42,6 prosenttia (3). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1631/2005 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa; toimenpiteiden mukaiset yksilölliset tullit olivat 7,3–40,5 prosenttia ja jäännöstulli 42,6 prosenttia (3).

| (2) | Neuvosto alensi yhteen yritykseen sovellettavaa yksilöllistä tullia 14,1 prosentista 3,2 prosenttiin asetuksella (EY) N:o 855/2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto alensi yhteen yritykseen sovellettavaa yksilöllistä tullia 14,1 prosentista 3,2 prosenttiin asetuksella (EY) N:o 855/2010 (4).

2.   Tarkastelupyyntö

| (3) | Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus (5), minkä jälkeen komissio vastaanotti 6 päivänä heinäkuuta 2010 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Chemical Industry Council, jäljempänä ’CEFIC’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat merkittävää osaa eli tässä tapauksessa yli 90:tä prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus (5), minkä jälkeen komissio vastaanotti 6 päivänä heinäkuuta 2010 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Chemical Industry Council, jäljempänä ’CEFIC’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat merkittävää osaa eli tässä tapauksessa yli 90:tä prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta unionissa.

| (4) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Vireillepano

| (5) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä lokakuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä lokakuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

4.   Tutkimus

4.1   Tutkimusajanjakso

| (6) | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2009 ja päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevia seikkoja analysoitiin ajanjaksolla, joka alkoi 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2009 ja päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevia seikkoja analysoitiin ajanjaksolla, joka alkoi 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.2   Tutkimuksen osapuolet

| (7) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, toiselle tiedossa olevalle unionin tuottajalle, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, toiselle tiedossa olevalle unionin tuottajalle, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille.

| (8) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat pyytäneet kuulemista ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat pyytäneet kuulemista ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (9) | Koska oli ilmeistä, että Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia oli runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin, että näiden osapuolten osalta käytettäisiin otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Koska oli ilmeistä, että Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia oli runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin, että näiden osapuolten osalta käytettäisiin otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (10) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (11) | Yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(11)

Yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksen aikana.

| (12) | Muutama tuojayritys ilmoittautui alustavasti mutta luopui yhteistyöstä myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(12)

Muutama tuojayritys ilmoittautui alustavasti mutta luopui yhteistyöstä myöhemmässä vaiheessa.

| (13) | Komissio lähetti vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin kolmelta tiedossa olevalta unionin tuottajalta ja kahdelta käyttäjältä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin kolmelta tiedossa olevalta unionin tuottajalta ja kahdelta käyttäjältä.

| (14) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin kahden tärkeimmän unionissa toimivan tuottajan toimitiloihin:






  — | Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Espanja; |
| --- | --- | --- |

(14)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin kahden tärkeimmän unionissa toimivan tuottajan toimitiloihin:

—

Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Espanja;

| — | Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Espanja. |
| --- | --- |

—

Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Espanja.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (15) | Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ’symkloseeniksi’ nimitettävä trikloori-isosyanuurihappo ja sen johdannaisvalmisteet, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808942020), jäljempänä ’trikloori-isosyanuurihappo’. |
| --- | --- |

(15)

Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ’symkloseeniksi’ nimitettävä trikloori-isosyanuurihappo ja sen johdannaisvalmisteet, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808942020), jäljempänä ’trikloori-isosyanuurihappo’.

| (16) | Trikloori-isosyanuurihappo on kemiallinen tuote, jota käytetään laajakirjoisena orgaanisena desinfiointi- ja valkaisuaineena ja etenkin veden desinfiointiin uima-altaissa. Sitä myydään jauheena, rakeina, tabletteina tai hiutaleina. Kaikilla trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden muodoilla on samat perusominaisuudet (kemiallinen koostumus) ja ominaisuudet (desinfiointi) ja niillä on kaikilla samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(16)

Trikloori-isosyanuurihappo on kemiallinen tuote, jota käytetään laajakirjoisena orgaanisena desinfiointi- ja valkaisuaineena ja etenkin veden desinfiointiin uima-altaissa. Sitä myydään jauheena, rakeina, tabletteina tai hiutaleina. Kaikilla trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden muodoilla on samat perusominaisuudet (kemiallinen koostumus) ja ominaisuudet (desinfiointi) ja niillä on kaikilla samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena.

| (17) | Tämä tutkimus on vahvistanut, että vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalla ja unioniin myymällä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin unionin tuottajien tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella sekä vertailumaan tuottajan tuottamalla ja koti- ja vientimarkkinoilla myymällä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(17)

Tämä tutkimus on vahvistanut, että vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalla ja unioniin myymällä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin unionin tuottajien tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella sekä vertailumaan tuottajan tuottamalla ja koti- ja vientimarkkinoilla myymällä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomiot

| (18) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (19) | Kuten edellä todettiin, 30:stä tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin oli otettu yhteyttä, yksikään ei ilmoittautunut otantamenettelyn tai tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(19)

Kuten edellä todettiin, 30:stä tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin oli otettu yhteyttä, yksikään ei ilmoittautunut otantamenettelyn tai tutkimuksen aikana.

| (20) | Koska yksikään Kiinassa toimivista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin eli Eurostatin tietoihin, tarkastelupyyntöön ja Kiinan virallisiin vientitilastoihin. |
| --- | --- |

(20)

Koska yksikään Kiinassa toimivista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin eli Eurostatin tietoihin, tarkastelupyyntöön ja Kiinan virallisiin vientitilastoihin.

| (21) | Normaaliarvon määrittämisessä käytettiin lisäksi vertailumaassa Japanissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

(21)

Normaaliarvon määrittämisessä käytettiin lisäksi vertailumaassa Japanissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja.

2.   Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

2.1   Vertailumaa

| (22) | Koska Kiina on siirtymätalous ja koska perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen normaaliarvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös Euroopan unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos näitä ei voida määritellä, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(22)

Koska Kiina on siirtymätalous ja koska perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen normaaliarvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös Euroopan unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos näitä ei voida määritellä, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

| (23) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että edellisessä tutkimuksessa Japania oli käytetty tarkoituksenmukaisena markkinatalousmaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja että se aikoi jälleen käyttää Japania tähän tarkoitukseen. Tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana otettiin yhteyttä myös muiden markkinatalousmaiden, esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Taiwanin, tuottajiin ja pyydettiin näitä toimimaan yhteistyössä. Tästä huolimatta yhteistyössä toimi ainoastaan yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että edellisessä tutkimuksessa Japania oli käytetty tarkoituksenmukaisena markkinatalousmaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja että se aikoi jälleen käyttää Japania tähän tarkoitukseen. Tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana otettiin yhteyttä myös muiden markkinatalousmaiden, esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Taiwanin, tuottajiin ja pyydettiin näitä toimimaan yhteistyössä. Tästä huolimatta yhteistyössä toimi ainoastaan yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja.

| (24) | Tämän vuoksi Japanin katsottiin olevan asianmukainen vertailumaa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet tässä yhteydessä huomautuksia tai vastaväitteitä vertailumaan sopivuudesta. |
| --- | --- |

(24)

Tämän vuoksi Japanin katsottiin olevan asianmukainen vertailumaa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet tässä yhteydessä huomautuksia tai vastaväitteitä vertailumaan sopivuudesta.

2.2   Normaaliarvo

| (25) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineelta vertailumaan vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella eli Japanin kotimarkkinoilla samankaltaisista tuotteista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineelta vertailumaan vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella eli Japanin kotimarkkinoilla samankaltaisista tuotteista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (26) | Aluksi tutkittiin yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko myynnin määrä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Todettiin, että yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(26)

Aluksi tutkittiin yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko myynnin määrä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Todettiin, että yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (27) | Seuraavaksi kotimarkkinamyyntiä tarkasteltiin sen määrittämiseksi, oliko se tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Seuraavaksi kotimarkkinamyyntiä tarkasteltiin sen määrittämiseksi, oliko se tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (28) | Koska todettiin, että kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista painotettua kotimarkkinamyynnin keskihintaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(28)

Koska todettiin, että kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista painotettua kotimarkkinamyynnin keskihintaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

2.3   Vientihinta

| (29) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnan perustana käytettiin Eurostatin tietoja. |
| --- | --- |

(29)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnan perustana käytettiin Eurostatin tietoja.

2.4   Vertailu

| (30) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, jotka vaikuttavat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tätä tarkoitusta varten tehtiin oikaisuja kuljetus- ja vakuutuskustannusten erojen osalta aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(30)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, jotka vaikuttavat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tätä tarkoitusta varten tehtiin oikaisuja kuljetus- ja vakuutuskustannusten erojen osalta aina, kun se oli perusteltua.

2.5   Polkumyyntimarginaali

| (31) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Edellä esitettyjen menetelmien perusteella polkumyyntimarginaaliksi vahvistetaan 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(31)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Edellä esitettyjen menetelmien perusteella polkumyyntimarginaaliksi vahvistetaan 75 prosenttia.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

3.1   Alustavat huomiot

| (32) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin analysoinnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(32)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin analysoinnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.

| (33) | Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien näkökulmasta ja niiden vienti kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(33)

Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien näkökulmasta ja niiden vienti kolmansiin maihin.

3.2   Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti

| (34) | Koska tuotantokapasiteetista ei ollut muuta tietoa, tarkastelu tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Koska tuotantokapasiteetista ei ollut muuta tietoa, tarkastelu tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella.

| (35) | Tarkastelupyynnön mukaan tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen, alle 40 prosenttia. Valtavan tuotantokapasiteetin ja kotimaisen kysynnän vähäisyyden vuoksi Kiinassa on käyttämätöntä kapasiteettia yli 180 000 tonnia, joka voitaisiin suunnata vientiin. Vastaavasti unionin kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 44 000 tonnia. |
| --- | --- |

(35)

Tarkastelupyynnön mukaan tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen, alle 40 prosenttia. Valtavan tuotantokapasiteetin ja kotimaisen kysynnän vähäisyyden vuoksi Kiinassa on käyttämätöntä kapasiteettia yli 180 000 tonnia, joka voitaisiin suunnata vientiin. Vastaavasti unionin kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 44 000 tonnia.

3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (36) | Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvua. Vaikka tuontimäärät vuosina 2007–2009 olivat matalampia toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuontimäärät olivat tämän tason yläpuolella ja ylsivät 22 696 tonniin. |
| --- | --- |

(36)

Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvua. Vaikka tuontimäärät vuosina 2007–2009 olivat matalampia toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuontimäärät olivat tämän tason yläpuolella ja ylsivät 22 696 tonniin.

| (37) | Vaikka keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla, hinnat ovat jatkuvasti pysyneet unionin tuotannonalan hintoja alempana. |
| --- | --- |

(37)

Vaikka keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla, hinnat ovat jatkuvasti pysyneet unionin tuotannonalan hintoja alempana.

| (38) | Se tosiseikka, että Kiinan tuonnin määrä tarkastelujaksolla lisääntyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka oli korkeampi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, osoittaa, että Kiina on edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista. |
| --- | --- |

(38)

Se tosiseikka, että Kiinan tuonnin määrä tarkastelujaksolla lisääntyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka oli korkeampi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, osoittaa, että Kiina on edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista.

3.4   Vientihinnat kolmansiin maihin

| (39) | Kiinan vientitilastoja analysoitiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrien ja hintojen osalta. Tilastojen mukaan 24 prosenttia kiinalaisesta viennistä suuntautui unionin markkinoille vuonna 2010. EU:n vientihinnat vapaasti laivassa -tasolla olivat hiukan korkeammat kuin vientihinnat muualle maailmaan. Koska yhteistyötä ei ollut eikä tarkastelupyynnössä ollut kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevia tietoja, noita hintoja CIF-tasolla ei kuitenkaan voitu verrata unionin tuotannonalan keskihintaan. Koska vientihinnat kolmansiin maihin ovat kuitenkin keskimäärin matalammat kuin unioniin tulevan viennin hinnat, voidaan päätellä, että unionin markkinat ovat Kiinan viejien kannalta houkuttelevat ja että vienti kasvaisi todennäköisesti entisestään, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei olisi käytössä. |
| --- | --- |

(39)

Kiinan vientitilastoja analysoitiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrien ja hintojen osalta. Tilastojen mukaan 24 prosenttia kiinalaisesta viennistä suuntautui unionin markkinoille vuonna 2010. EU:n vientihinnat vapaasti laivassa -tasolla olivat hiukan korkeammat kuin vientihinnat muualle maailmaan. Koska yhteistyötä ei ollut eikä tarkastelupyynnössä ollut kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevia tietoja, noita hintoja CIF-tasolla ei kuitenkaan voitu verrata unionin tuotannonalan keskihintaan. Koska vientihinnat kolmansiin maihin ovat kuitenkin keskimäärin matalammat kuin unioniin tulevan viennin hinnat, voidaan päätellä, että unionin markkinat ovat Kiinan viejien kannalta houkuttelevat ja että vienti kasvaisi todennäköisesti entisestään, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei olisi käytössä.

4.   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

| (40) | Edellä esitettyjen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus EU:hun tulevan viennin hintojen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välisen vertailun perusteella, on todennäköistä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyyntiviennin määrä kasvaisi tuntuvasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitettyjen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus EU:hun tulevan viennin hintojen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välisen vertailun perusteella, on todennäköistä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyyntiviennin määrä kasvaisi tuntuvasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

D.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin tuotannonalan määritelmä

| (41) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa unionissa kolme yritystä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(41)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa unionissa kolme yritystä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’.

2.   Alustavat huomiot

| (42) | Tietoja saatiin Eurostatin tilastoista, tarkastelupyynnöstä, kyselylomakkeisiin saaduista vastauksista ja tarkastuskäyntien aikana kootuista tiedoista. |
| --- | --- |

(42)

Tietoja saatiin Eurostatin tilastoista, tarkastelupyynnöstä, kyselylomakkeisiin saaduista vastauksista ja tarkastuskäyntien aikana kootuista tiedoista.

| (43) | Tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimääriä, markkinaosuutta ja työllisyyttä koskevat talouden indikaattorit perustuvat kolmen unionissa toimivan tuottajan toimittamiin tietoihin. Kaikki muut indikaattorit perustuvat ainoastaan pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin, koska yksi unionin tuottajista, joka ei kuulunut pyynnön esittäjiin tässä tarkastelussa, toimi yhteistyössä vain osittain. Koska pyynnön esittäjien osuus oli noin 90 prosenttia unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, niitä koskevien tietojen katsottiin olevan edustavia unionin tuotannonalan osalta tässä tarkastelussa. Ainoastaan pyynnön esittäjiltä saadut tiedot tarkistettiin paikan päällä. |
| --- | --- |

(43)

Tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimääriä, markkinaosuutta ja työllisyyttä koskevat talouden indikaattorit perustuvat kolmen unionissa toimivan tuottajan toimittamiin tietoihin. Kaikki muut indikaattorit perustuvat ainoastaan pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin, koska yksi unionin tuottajista, joka ei kuulunut pyynnön esittäjiin tässä tarkastelussa, toimi yhteistyössä vain osittain. Koska pyynnön esittäjien osuus oli noin 90 prosenttia unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, niitä koskevien tietojen katsottiin olevan edustavia unionin tuotannonalan osalta tässä tarkastelussa. Ainoastaan pyynnön esittäjiltä saadut tiedot tarkistettiin paikan päällä.

| (44) | Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja kulutusta koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Tämä johtui siitä, että nämä taloudelliset indikaattorit koskevat ainoastaan kahta tuottajaa tai joissakin tapauksissa kolmea tuottajaa, joista yhden tuotanto tällä alalla on hyvin vähäistä. |
| --- | --- |

(44)

Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja kulutusta koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Tämä johtui siitä, että nämä taloudelliset indikaattorit koskevat ainoastaan kahta tuottajaa tai joissakin tapauksissa kolmea tuottajaa, joista yhden tuotanto tällä alalla on hyvin vähäistä.

| (45) | Yksi pyynnön esittäjistä sulki kesäkuussa 2009 toisen kahdesta tuotantolaitoksestaan lopettaen tuotannon kyseisestä ajankohdasta ja irtisanoen kaikki työntekijänsä. Kyseisen tuotantolaitoksen toiminta seisautettiin ensin muutaman kuukauden ajaksi väliaikaisesti ja lopetettiin kokonaan tammikuussa 2010. Tämä vaikutti joihinkin indikaattoreihin kuten kulutukseen, tuotantomäärään ja tuottavuuteen, kuten jäljempänä johdanto-osan 47 ja 62 kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(45)

Yksi pyynnön esittäjistä sulki kesäkuussa 2009 toisen kahdesta tuotantolaitoksestaan lopettaen tuotannon kyseisestä ajankohdasta ja irtisanoen kaikki työntekijänsä. Kyseisen tuotantolaitoksen toiminta seisautettiin ensin muutaman kuukauden ajaksi väliaikaisesti ja lopetettiin kokonaan tammikuussa 2010. Tämä vaikutti joihinkin indikaattoreihin kuten kulutukseen, tuotantomäärään ja tuottavuuteen, kuten jäljempänä johdanto-osan 47 ja 62 kappaleessa esitetään.

3.   Kulutus unionin markkinoilla

| (46) | Unionin kulutus määritettiin kolmen unionissa toimivan tuottajan unionin markkinoilla myymien tuotemäärien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Unionin kulutus määritettiin kolmen unionissa toimivan tuottajan unionin markkinoilla myymien tuotemäärien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.

| (47) | Vuosien 2007 ja 2009 välillä trikloori-isosyanuurihapon kulutus unionissa laski 19 prosenttia mutta nousi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka ylitti vuonna 2007 saavutetun tason 6 prosentilla. Vuosien 2008 ja 2009 osalta tätä kehityssuuntausta selittävät maailmanlaajuisen talouskriisin aiheuttama kysynnän lasku ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta vuonna 2009 aiheutunut tarjonnan rajallisuus (ks. johdanto-osan 45 kappale). Unionin kulutuksen nousu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla liittyy lähinnä talouden elpymiseen kriisin jälkeen ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvuun.

  Taulukko 1


  Kulutus unionissa | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (MT)
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |

(47)

Vuosien 2007 ja 2009 välillä trikloori-isosyanuurihapon kulutus unionissa laski 19 prosenttia mutta nousi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka ylitti vuonna 2007 saavutetun tason 6 prosentilla. Vuosien 2008 ja 2009 osalta tätä kehityssuuntausta selittävät maailmanlaajuisen talouskriisin aiheuttama kysynnän lasku ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta vuonna 2009 aiheutunut tarjonnan rajallisuus (ks. johdanto-osan 45 kappale). Unionin kulutuksen nousu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla liittyy lähinnä talouden elpymiseen kriisin jälkeen ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvuun.

Taulukko 1

Kulutus unionissa

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (MT)

Indeksi (2007 = 100)

100

93

81

106

4.   Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (48) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuksien kehitys esitetään jäljempänä. Koska Kiinan viejät ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun aikana, seuraavassa esitetyt määrät ja markkinaosuudet perustuvat Eurostatin tuontitilastoihin. |
| --- | --- |

(48)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuksien kehitys esitetään jäljempänä. Koska Kiinan viejät ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun aikana, seuraavassa esitetyt määrät ja markkinaosuudet perustuvat Eurostatin tuontitilastoihin.

| (49) | Trikloori-isosyanuurihapon tuontimäärät Kiinasta pienenivät hiukan vuosina 2008 ja 2009. Tuonnin laskua seurasi tuntuva kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (yli 35 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna). Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana.

  Taulukko 2


  Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontimäärä (MT) | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |
| Markkinaosuudet (vaihteluvälit) | 40 %–50 % | 40 %–50 % | 45 %–55 % | 50 %–60 % |

(49)

Trikloori-isosyanuurihapon tuontimäärät Kiinasta pienenivät hiukan vuosina 2008 ja 2009. Tuonnin laskua seurasi tuntuva kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (yli 35 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna). Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana.

Taulukko 2

Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuontimäärä (MT)

17 957

17 298

16 645

22 696

Indeksi (2007 = 100)

100

96

93

126

Markkinaosuudet (vaihteluvälit)

40 %–50 %

40 %–50 %

45 %–55 %

50 %–60 %

5.   Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehitys ja hintojen alittavuus

5.1   Hintojen kehitys

| (50) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet tasaisesti 11,3 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus seuraa toisaalta pääasiallisen raaka-aineen hintojen nousukehitystä, joka on ollut merkittävämpää vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toisaalta hintojen nousu saattaa jossain määrin johtua tuotevalikoiman vaihtelusta (7).

  Taulukko 3


  Kiinalaisten tuotteiden yksikköhinta | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroa/MT | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 100,4 | 111 | 111,3 |

(50)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet tasaisesti 11,3 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus seuraa toisaalta pääasiallisen raaka-aineen hintojen nousukehitystä, joka on ollut merkittävämpää vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toisaalta hintojen nousu saattaa jossain määrin johtua tuotevalikoiman vaihtelusta (7).

Taulukko 3

Kiinalaisten tuotteiden yksikköhinta

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Euroa/MT

1 048

1 052

1 163

1 167

Indeksi (2007 = 100)

100

100,4

111

111,3

5.2   Hintojen alittavuus

| (51) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät koko jakson ajan yleensä tasaisesti matalampina kuin unionin tuotannonalan hinnat. Määrittäessään hintojen alittavuuden laajuutta komissio käytti laskelmien pohjana Eurostatilta saatuja Kiinan keskimääräisiä CIF-vientihintoja. Tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja verrattiin unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan, joka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun huomioon ei otettu voimassa olevaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(51)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät koko jakson ajan yleensä tasaisesti matalampina kuin unionin tuotannonalan hinnat. Määrittäessään hintojen alittavuuden laajuutta komissio käytti laskelmien pohjana Eurostatilta saatuja Kiinan keskimääräisiä CIF-vientihintoja. Tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja verrattiin unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan, joka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun huomioon ei otettu voimassa olevaa polkumyyntitullia.

6.   Tuonti muista maista

| (52) | Muista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet tarkastelujaksolla esitetään seuraavassa taulukossa. Tiedot perustuvat Eurostatin lukuihin:

  Taulukko 4


  Tuonti muista maista (määrä ja markkinaosuus) | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (MT) | 501 | 239 | 296 | 378 |
| Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (vaihteluvälit) | Alle 2 % | Alle 2 % | Alle 2 % | Alle 2 % |

(52)

Muista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet tarkastelujaksolla esitetään seuraavassa taulukossa. Tiedot perustuvat Eurostatin lukuihin:

Taulukko 4

Tuonti muista maista (määrä ja markkinaosuus)

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (MT)

501

239

296

378

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (vaihteluvälit)

Alle 2 %

Alle 2 %

Alle 2 %

Alle 2 %

| (53) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet pysyivät huomattavan pieninä koko tarkastelujakson ajan. Tuonti Yhdysvalloista, joka oli toinen polkumyynnin vastaisen toimenpiteen kohteena ollut maa, loppui kokonaan tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet pysyivät huomattavan pieninä koko tarkastelujakson ajan. Tuonti Yhdysvalloista, joka oli toinen polkumyynnin vastaisen toimenpiteen kohteena ollut maa, loppui kokonaan tarkastelujaksolla.

7.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (54) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

7.1   Tuotanto

| (55) | Tuotanto laski rajusti vuodesta 2009 alkaen, mikä johtui maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta ja sen tuotannon päättymisestä kesäkuussa 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale).

  Taulukko 5


  Unionin tuotanto | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotantomäärä Indeksi (2007 = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |

(55)

Tuotanto laski rajusti vuodesta 2009 alkaen, mikä johtui maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta ja sen tuotannon päättymisestä kesäkuussa 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale).

Taulukko 5

Unionin tuotanto

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotantomäärä Indeksi (2007 = 100)

100

95,2

66,5

70,7

7.2   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (56) | Tuotantokapasiteetin kehitys tarkastelujaksolla oli samansuuntaista kuin tuotannon kehitys. Kapasiteetin käyttöaste parani kuitenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana joidenkin tuotantomenetelmiin tehtyjen parannusten myötä. |
| --- | --- |

(56)

Tuotantokapasiteetin kehitys tarkastelujaksolla oli samansuuntaista kuin tuotannon kehitys. Kapasiteetin käyttöaste parani kuitenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana joidenkin tuotantomenetelmiin tehtyjen parannusten myötä.

| (57) | Koska yksi unionin tuotantolaitos suljettiin vuonna 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale), tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kerätyt tiedot koskevat jäljellä olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia.

  Taulukko 6


  unionin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |
| Kapasiteetin käyttöaste
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |

(57)

Koska yksi unionin tuotantolaitos suljettiin vuonna 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale), tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kerätyt tiedot koskevat jäljellä olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia.

Taulukko 6

unionin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti

Indeksi (2007 = 100)

100

101,5

91,0

80,6

Kapasiteetin käyttöaste

Indeksi (2007 = 100)

100

93,4

72,8

86,9

7.3   Varastot

| (58) | Edellä olevassa johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyistä syistä tämä indikaattori perustui pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin. Yrityksen tiloissa tehdyssä tutkimuksessa tuli esiin joitakin trikloori-isosyanuurihapon kulutukseen liittyviä kausivaihteluita, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lähinnä kesällä. Tämä vaikuttaa varastojen määrän vaihteluihin vuoden aikana: varastot ovat suurimmillaan talvisin ja pienenevät huomattavasti kesäkaudella. Vuosien 2007–2009 luvut osoittavat varastojen tilanteen kunkin vuoden joulukuun 31 päivänä. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson luku taas osoittaa varastojen määrän 30 päivänä kesäkuuta 2010 eli vuodenaikana, jolloin varastojen käyttö on korkeimmillaan. Sen vuoksi tämän indikaattorin avulla ei voida tehdä asianmukaista vertailua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja muun tarkastelujakson välillä, eikä sen katsota olevan merkittävä indikaattori vahingon arvioinnissa. |
| --- | --- |

(58)

Edellä olevassa johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyistä syistä tämä indikaattori perustui pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin. Yrityksen tiloissa tehdyssä tutkimuksessa tuli esiin joitakin trikloori-isosyanuurihapon kulutukseen liittyviä kausivaihteluita, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lähinnä kesällä. Tämä vaikuttaa varastojen määrän vaihteluihin vuoden aikana: varastot ovat suurimmillaan talvisin ja pienenevät huomattavasti kesäkaudella. Vuosien 2007–2009 luvut osoittavat varastojen tilanteen kunkin vuoden joulukuun 31 päivänä. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson luku taas osoittaa varastojen määrän 30 päivänä kesäkuuta 2010 eli vuodenaikana, jolloin varastojen käyttö on korkeimmillaan. Sen vuoksi tämän indikaattorin avulla ei voida tehdä asianmukaista vertailua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja muun tarkastelujakson välillä, eikä sen katsota olevan merkittävä indikaattori vahingon arvioinnissa.

7.4   Myyntimäärä

| (59) | Talouskriisi vaikutti negatiivisesti tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärään unionin markkinoilla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen kasvun voidaan katsoa johtuvan pääosin siitä, että unionin kulutus kasvoi elpymisen käynnistyttyä talouskriisin aiheuttaman taantuman jälkeen.

  Taulukko 7


  Myynti | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |

(59)

Talouskriisi vaikutti negatiivisesti tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärään unionin markkinoilla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen kasvun voidaan katsoa johtuvan pääosin siitä, että unionin kulutus kasvoi elpymisen käynnistyttyä talouskriisin aiheuttaman taantuman jälkeen.

Taulukko 7

Myynti

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä

Indeksi (2007 = 100)

100

92

73

91

7.5   Markkinaosuus

| (60) | Unionin tuotannonala ei kyennyt tarkastelujakson aikana hankkimaan takaisin markkinaosuuttaan, joka pieneni tuntuvasti tarkastelujaksolla.

  Taulukko 8


  Unionin markkinaosuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin markkinaosuus (vaihteluvälit) | 55 %–65 % | 50 %–60 % | 45 %–55 % | 45 %–55 % |

(60)

Unionin tuotannonala ei kyennyt tarkastelujakson aikana hankkimaan takaisin markkinaosuuttaan, joka pieneni tuntuvasti tarkastelujaksolla.

Taulukko 8

Unionin markkinaosuus

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin markkinaosuus (vaihteluvälit)

55 %–65 %

50 %–60 %

45 %–55 %

45 %–55 %

7.6   Työllisyys ja palkat

| (61) | Alan työllisyys heikkeni EU:ssa tarkastelujakson aikana ennen kaikkea yhden tuotantolaitoksen toiminnan päättämisen seurauksena (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tämän seurauksena myös unionin tuotannonalan palkkakustannukset laskivat. Keskimääräinen palkka työntekijää kohden pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson ajan.

  Taulukko 9


  Työllisyys | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |
| Palkat/työntekijä Indeksi
  (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |

(61)

Alan työllisyys heikkeni EU:ssa tarkastelujakson aikana ennen kaikkea yhden tuotantolaitoksen toiminnan päättämisen seurauksena (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tämän seurauksena myös unionin tuotannonalan palkkakustannukset laskivat. Keskimääräinen palkka työntekijää kohden pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson ajan.

Taulukko 9

Työllisyys

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijät

Indeksi (2007 = 100)

100

98,7

84,1

74,2

Palkat/työntekijä Indeksi

(2007 = 100)

100

104,6

105,7

106,0

7.7   Tuottavuus

| (62) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohden vuodessa heikkeni tarkastelujakson aikana ja laski noin 20 prosenttia vuoden 2009 aikana. Tämä johtui tuotantolaitoksen sulkemisen edellyttämästä uudelleenorganisoinnista: tuotanto keskeytettiin kuuden kuukauden ajaksi vuonna 2009 ja laitos suljettiin kokonaan tammikuussa 2010 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto palautui, vaikka vuoden 2009 negatiiviset suuntaukset vaikuttivat vielä osittain ensimmäiseen vuosipuoliskoon.

  Taulukko 10


  Tuottavuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |

(62)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohden vuodessa heikkeni tarkastelujakson aikana ja laski noin 20 prosenttia vuoden 2009 aikana. Tämä johtui tuotantolaitoksen sulkemisen edellyttämästä uudelleenorganisoinnista: tuotanto keskeytettiin kuuden kuukauden ajaksi vuonna 2009 ja laitos suljettiin kokonaan tammikuussa 2010 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto palautui, vaikka vuoden 2009 negatiiviset suuntaukset vaikuttivat vielä osittain ensimmäiseen vuosipuoliskoon.

Taulukko 10

Tuottavuus

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus

Indeksi (2007 = 100)

100

96,5

79,2

95,3

7.8   Myyntihinnat

| (63) | Trikloori-isosyanuurihapon keskimääräiset yksikköhinnat EU:ssa (ks. jäljempänä oleva taulukko) nousivat hiukan vuosina 2007–2009 ja palasivat vuoden 2007 tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jossain määrin vuosien 2007–2009 nousu liittyy tuotevalikoiman vaikutuksiin (ks. alaviite 1 sivulla 10).

  Taulukko 11


  Myyntihinta unionin markkinoilla | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikköhinta
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |

(63)

Trikloori-isosyanuurihapon keskimääräiset yksikköhinnat EU:ssa (ks. jäljempänä oleva taulukko) nousivat hiukan vuosina 2007–2009 ja palasivat vuoden 2007 tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jossain määrin vuosien 2007–2009 nousu liittyy tuotevalikoiman vaikutuksiin (ks. alaviite 1 sivulla 10).

Taulukko 11

Myyntihinta unionin markkinoilla

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikköhinta

Indeksi (2007 = 100)

100

104,6

111,4

103,1

7.9   Kannattavuus

| (64) | Trikloori-isosyanuurihapon myynnin kannattavuus heikkeni EU:ssa vuodesta 2007 lähtien ja etenkin vuonna 2009. Kannattavuuden heikkenemiseen vaikutti unionin tuottajan yhden tuotantolaitoksen sulkeminen kyseisenä vuonna. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ala teki hiukan voittoa mutta jäi kuitenkin tuntuvasti normaalista kannattavuustasosta (10 % (8)), joka pitäisi saavuttaa tällä toimialalla. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen heikko.

  Taulukko 12


  Kannattavuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (vaihteluväli) | – 10 % – 0 % | – 10 % – 0 % | – 20 % - – 10 % | 0 % – 10 % |

(64)

Trikloori-isosyanuurihapon myynnin kannattavuus heikkeni EU:ssa vuodesta 2007 lähtien ja etenkin vuonna 2009. Kannattavuuden heikkenemiseen vaikutti unionin tuottajan yhden tuotantolaitoksen sulkeminen kyseisenä vuonna. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ala teki hiukan voittoa mutta jäi kuitenkin tuntuvasti normaalista kannattavuustasosta (10 % (8)), joka pitäisi saavuttaa tällä toimialalla. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen heikko.

Taulukko 12

Kannattavuus

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus (vaihteluväli)

– 10 % – 0 %

– 10 % – 0 %

– 20 % - – 10 %

0 % – 10 %

7.10   Investoinnit ja investointien tuotto

| (65) | Tarkastelujaksolla ei ollut merkittäviä pääomamenoja. Taulukossa esitetyt indeksoidut luvut osoittavat investointeja, joita tehtiin tuottavuuden ja tuotantoprosessin parantamiseksi. Investointien tuottoa kuvaavat indeksit kehittyivät samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa.

  Taulukko 13


  Investoinnit | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit
  Indeksi (2007 = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |
| Investointien tuotto (vaihteluväli) | – 10 % – 0 % | – 10 % – 0 % | – 20 % - – 10 % | 0 % – 10 % |

(65)

Tarkastelujaksolla ei ollut merkittäviä pääomamenoja. Taulukossa esitetyt indeksoidut luvut osoittavat investointeja, joita tehtiin tuottavuuden ja tuotantoprosessin parantamiseksi. Investointien tuottoa kuvaavat indeksit kehittyivät samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa.

Taulukko 13

Investoinnit

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit

Indeksi (2007 = 100)

100

158

32

23

Investointien tuotto (vaihteluväli)

– 10 % – 0 %

– 10 % – 0 %

– 20 % - – 10 %

0 % – 10 %

7.11   Kassavirta

| (66) | Kassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2009, jolloin oli katettava yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta johtuvat ylimääräiset rakenneuudistuskustannukset (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Kassavirran kehitys oli samassa linjassa kannattavuuden kehityksen kanssa.

  Taulukko 14


  Kassavirta | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (vaihteluväli) | 0 % – 10 % | 0 % – 10 % | – 10 % – 0 % | 5 % – 15 % |

(66)

Kassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2009, jolloin oli katettava yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta johtuvat ylimääräiset rakenneuudistuskustannukset (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Kassavirran kehitys oli samassa linjassa kannattavuuden kehityksen kanssa.

Taulukko 14

Kassavirta

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (vaihteluväli)

0 % – 10 %

0 % – 10 %

– 10 % – 0 %

5 % – 15 %

7.12   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (67) | Polkumyynti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolla, joka ylittää huomattavasti voimassa olevien toimenpiteiden tason. Kun lisäksi otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(67)

Polkumyynti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolla, joka ylittää huomattavasti voimassa olevien toimenpiteiden tason. Kun lisäksi otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.

7.13   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (68) | Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2005. Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kokonaistilanne sekä Kiinasta tuleva tuonti vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksolle, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala ei ole toipunut täysin polkumyynnin vaikutuksista voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(68)

Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2005. Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kokonaistilanne sekä Kiinasta tuleva tuonti vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksolle, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala ei ole toipunut täysin polkumyynnin vaikutuksista voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta.

7.14   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (69) | Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien yleisesti heikkenevä tilanne, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(69)

Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien yleisesti heikkenevä tilanne, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.

8.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset

8.1   Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

| (70) | Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, trikloori-isosyanuurihapon tuonti Kiinasta lisääntyi huomattavasti sekä määrinä että markkinaosuutena katsottuna vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin merkittävää hintojen alittavuutta (ks. johdanto-osan 51 kappale). Kiinasta jatkuvasti tuleva huomattava polkumyyntituonti tapahtui tilanteessa, jossa unionin kulutus kasvoi yleensä tarkastelujaksolla: se saavutti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tason, joka oli 6 prosenttia vuonna 2007 saavutettua tasoa korkeampi, huolimatta vuosina 2007–2009 esiintyneestä kulutuksen laskusta. Kuten unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen osoittaa, kulutuksen kasvusta hyötyi lähinnä Kiinasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(70)

Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, trikloori-isosyanuurihapon tuonti Kiinasta lisääntyi huomattavasti sekä määrinä että markkinaosuutena katsottuna vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin merkittävää hintojen alittavuutta (ks. johdanto-osan 51 kappale). Kiinasta jatkuvasti tuleva huomattava polkumyyntituonti tapahtui tilanteessa, jossa unionin kulutus kasvoi yleensä tarkastelujaksolla: se saavutti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tason, joka oli 6 prosenttia vuonna 2007 saavutettua tasoa korkeampi, huolimatta vuosina 2007–2009 esiintyneestä kulutuksen laskusta. Kuten unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen osoittaa, kulutuksen kasvusta hyötyi lähinnä Kiinasta tuleva tuonti.

8.2   Muiden tekijöiden vaikutus

| (71) | Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajille aiheutuneeseen jatkuvaan vahinkoon. |
| --- | --- |

(71)

Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajille aiheutuneeseen jatkuvaan vahinkoon.

| (72) | On todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin lisäksi unionin tuotantoon vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan tuloksen heikkeneminen unionin ulkopuolisilla markkinoilla ja ennen kaikkea Yhdysvaltojen markkinoilla, joilla niilläkin unionin tuotannonala joutui kilpailemaan Kiinan tuonnin kanssa. Unionin tuottajien toiminta keskittyy kuitenkin pääosin unionin markkinoille, mikä rajoitti jonkin verran viennin vähenemisen mahdollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(72)

On todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin lisäksi unionin tuotantoon vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan tuloksen heikkeneminen unionin ulkopuolisilla markkinoilla ja ennen kaikkea Yhdysvaltojen markkinoilla, joilla niilläkin unionin tuotannonala joutui kilpailemaan Kiinan tuonnin kanssa. Unionin tuottajien toiminta keskittyy kuitenkin pääosin unionin markkinoille, mikä rajoitti jonkin verran viennin vähenemisen mahdollisia vaikutuksia.

| (73) | Myös talouskriisillä oli negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tuloksellisuuteen, sillä sen vuoksi tuotanto väheni ja yksi unionin tuottajista joutui toteuttamaan rakenneuudistuksen. Talouskriisin vaikutukset rajoittuivat kuitenkin ajallisesti (osittain vuonna 2008 ja vuonna 2009), kun taas unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi kehityssuuntaukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla osoittavat, että unionin tuotannonala alkoi osittain toipua. Tämän vuoksi katsotaan, että vaikka talouskriisin vaikutus tähän tapaukseen ei ollut merkityksetön, se ei kuitenkaan poistanut Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(73)

Myös talouskriisillä oli negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tuloksellisuuteen, sillä sen vuoksi tuotanto väheni ja yksi unionin tuottajista joutui toteuttamaan rakenneuudistuksen. Talouskriisin vaikutukset rajoittuivat kuitenkin ajallisesti (osittain vuonna 2008 ja vuonna 2009), kun taas unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi kehityssuuntaukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla osoittavat, että unionin tuotannonala alkoi osittain toipua. Tämän vuoksi katsotaan, että vaikka talouskriisin vaikutus tähän tapaukseen ei ollut merkityksetön, se ei kuitenkaan poistanut Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

8.3   Päätelmät

| (74) | Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkuminen ja talouskriisi muuttivat toipumisprosessia ja lisäsivät unionin tuotannonalan vaikeuksia. Vaikka unionin tuotannonalan tuloksellisuuden heikkenemiseen vaikuttivat myös muut tekijät, mikään niistä ei osoittautunut niin merkittäväksi, että se olisi voinut poistaa Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tällä perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(74)

Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkuminen ja talouskriisi muuttivat toipumisprosessia ja lisäsivät unionin tuotannonalan vaikeuksia. Vaikka unionin tuotannonalan tuloksellisuuden heikkenemiseen vaikuttivat myös muut tekijät, mikään niistä ei osoittautunut niin merkittäväksi, että se olisi voinut poistaa Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tällä perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

E.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomiot

| (75) | Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä. |
| --- | --- |

(75)

Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.

| (76) | Kun tarkasteltiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan, huomioon otettiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavat tekijät yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa. |
| --- | --- |

(76)

Kun tarkasteltiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan, huomioon otettiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavat tekijät yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.

2.   Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat

| (77) | Kiinasta peräisin oleva trikloori-isosyanuurihapon tuonti muodosti noin 98 prosenttia kokonaistuonnista unioniin, ja sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla nousten yli 50 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että tuotteet tuotiin polkumyyntihinnoin ja polkumyyntimarginaalit olivat huomattavia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat koko jakson ajan tasaisesti matalampia kuin unionin tuotannonalan hinnat, ja ne alittivat unionin hinnat yli 10 prosentilla (kun huomioon ei oteta voimassa olevien toimenpiteiden vaikutusta). |
| --- | --- |

(77)

Kiinasta peräisin oleva trikloori-isosyanuurihapon tuonti muodosti noin 98 prosenttia kokonaistuonnista unioniin, ja sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla nousten yli 50 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että tuotteet tuotiin polkumyyntihinnoin ja polkumyyntimarginaalit olivat huomattavia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat koko jakson ajan tasaisesti matalampia kuin unionin tuotannonalan hinnat, ja ne alittivat unionin hinnat yli 10 prosentilla (kun huomioon ei oteta voimassa olevien toimenpiteiden vaikutusta).

3.   Käyttämätön kapasiteetti Kiinan markkinoilla

| (78) | Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa mainitaan, Kiinassa käytettävissä olevan kapasiteetin analyysi osoittaa, että tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen. Ylimääräisen tuotantokapasiteetin määrän todettiin olevan yli kolme kertaa unionin markkinoita suurempi. Tarkastelupyynnön mukana saatujen tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat Kiinassa olivat samaan aikaan pienet. |
| --- | --- |

(78)

Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa mainitaan, Kiinassa käytettävissä olevan kapasiteetin analyysi osoittaa, että tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen. Ylimääräisen tuotantokapasiteetin määrän todettiin olevan yli kolme kertaa unionin markkinoita suurempi. Tarkastelupyynnön mukana saatujen tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat Kiinassa olivat samaan aikaan pienet.

4.   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (79) | Kun otetaan huomioon tuonnin kasvusuuntaukset ja Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, EU houkuttaa todennäköisesti lisää kiinalaista tuontia tulevaisuudessa. Unionin markkinoiden houkuttelevuuden Kiinan viejien näkökulmasta osoittavat myös vuoden 2009 tapahtumat: Kiinasta tuleva lisätuonti vastasi osittain alan rakenneuudistuksesta johtuvaan unionin tuotannon riittämättömyyteen. |
| --- | --- |

(79)

Kun otetaan huomioon tuonnin kasvusuuntaukset ja Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, EU houkuttaa todennäköisesti lisää kiinalaista tuontia tulevaisuudessa. Unionin markkinoiden houkuttelevuuden Kiinan viejien näkökulmasta osoittavat myös vuoden 2009 tapahtumat: Kiinasta tuleva lisätuonti vastasi osittain alan rakenneuudistuksesta johtuvaan unionin tuotannon riittämättömyyteen.

| (80) | Tilannetta saattaa kärjistää se, että Yhdysvaltain markkinoilla voimassa olevia Kiinasta peräisin olevaan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on hiljattain jatkettu. Tämän vuoksi voidaan odottaa, että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen päättyminen EU:ssa tekisi unionin markkinoista suhteellisesti houkuttelevammat. |
| --- | --- |

(80)

Tilannetta saattaa kärjistää se, että Yhdysvaltain markkinoilla voimassa olevia Kiinasta peräisin olevaan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on hiljattain jatkettu. Tämän vuoksi voidaan odottaa, että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen päättyminen EU:ssa tekisi unionin markkinoista suhteellisesti houkuttelevammat.

5.   Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (81) | Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan, ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma. |
| --- | --- |

(81)

Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan, ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.

| (82) | Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut koko tarkastelujakson ajan. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut koko tarkastelujakson ajan. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.

| (83) | Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti, jonka hinnat alittavat huomattavasti unionin tuottajien hinnat, jatkuu ja lisääntyy todennäköisesti edelleen, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. |
| --- | --- |

(83)

Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti, jonka hinnat alittavat huomattavasti unionin tuottajien hinnat, jatkuu ja lisääntyy todennäköisesti edelleen, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy.

| (84) | Jollei nykyisten toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatketa, unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi ja sen koko olemassaolo olisi uhattuna. Sen vuoksi voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(84)

Jollei nykyisten toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatketa, unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi ja sen koko olemassaolo olisi uhattuna. Sen vuoksi voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.

F.   UNIONIN ETU

1.   Johdanto

| (85) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti oli tarpeen tarkastella, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuottajien, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(85)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti oli tarpeen tarkastella, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuottajien, tuojien ja käyttäjien edut.

| (86) | Aiemmissa tutkimuksissa katsottiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja siinä analysoidaan sen vuoksi tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo voimassa, sen avulla voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(86)

Aiemmissa tutkimuksissa katsottiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja siinä analysoidaan sen vuoksi tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo voimassa, sen avulla voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

| (87) | Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja siitä aiheutuva vahinko todennäköisesti jatkuvat. |
| --- | --- |

(87)

Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja siitä aiheutuva vahinko todennäköisesti jatkuvat.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (88) | Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät ja 78–81 kappaleessa esitetyt vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat väitteet, voidaan katsoa, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi siihen, että trikloori-isosyanuurihappoa tuottava unionin tuotannonala heikkenisi entisestään; tuotannonala on jo kärsinyt Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vahingollisista vaikutuksista, ja sen tilannetta on heikentänyt maailmanlaajuinen talouskriisi. |
| --- | --- |

(88)

Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät ja 78–81 kappaleessa esitetyt vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat väitteet, voidaan katsoa, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi siihen, että trikloori-isosyanuurihappoa tuottava unionin tuotannonala heikkenisi entisestään; tuotannonala on jo kärsinyt Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vahingollisista vaikutuksista, ja sen tilannetta on heikentänyt maailmanlaajuinen talouskriisi.

| (89) | Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, joka voisi siinä tapauksessa toipua aiemman polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, joita talouskriisi on voimistanut. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen sen sijaan pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla. |
| --- | --- |

(89)

Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, joka voisi siinä tapauksessa toipua aiemman polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, joita talouskriisi on voimistanut. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen sen sijaan pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla.

3.   Tuojien ja käyttäjien etu

| (90) | Yhteyttä otettiin kaikkiin tiedossa oleviin trikloori-isosyanuurihapon käyttäjiin, tuojiin, käsittelijöihin ja jatkojalostusteollisuuden toimijoihin. |
| --- | --- |

(90)

Yhteyttä otettiin kaikkiin tiedossa oleviin trikloori-isosyanuurihapon käyttäjiin, tuojiin, käsittelijöihin ja jatkojalostusteollisuuden toimijoihin.

| (91) | Yhteydenottoja saatiin ainoastaan kahdelta käyttäjältä, jotka antoivat tukensa nykyisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamiselle. Molemmat väittivät, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi kielteisiä vaikutuksia kilpailuun unionin markkinoilla vaan että se päinvastoin antaisi käyttäjäteollisuudelle mahdollisuuden valita suuremmasta joukosta tavarantoimittajia, jotka kilpailevat keskenään markkinahinnoin. Koska muut osapuolet eivät ilmoittautuneet, ei ole näyttöä siitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttämisellä olisi tässä tapauksessa vakavia vaikutuksia tuojiin ja käyttäjiin unionissa. |
| --- | --- |

(91)

Yhteydenottoja saatiin ainoastaan kahdelta käyttäjältä, jotka antoivat tukensa nykyisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamiselle. Molemmat väittivät, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi kielteisiä vaikutuksia kilpailuun unionin markkinoilla vaan että se päinvastoin antaisi käyttäjäteollisuudelle mahdollisuuden valita suuremmasta joukosta tavarantoimittajia, jotka kilpailevat keskenään markkinahinnoin. Koska muut osapuolet eivät ilmoittautuneet, ei ole näyttöä siitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttämisellä olisi tässä tapauksessa vakavia vaikutuksia tuojiin ja käyttäjiin unionissa.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (92) | On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta on hyötyä unionin tuotannonalalle, mikä puolestaan vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin unionin markkinoilla ja sektorin vakiinnuttamiseen talouskriisin ja rakenneuudistuksen jälkeen. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttää oletettavasti myös käyttäjiä ja tuojia, koska tavarantoimittajien määrä unionin markkinoilla pysyy suurena. |
| --- | --- |

(92)

On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta on hyötyä unionin tuotannonalalle, mikä puolestaan vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin unionin markkinoilla ja sektorin vakiinnuttamiseen talouskriisin ja rakenneuudistuksen jälkeen. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttää oletettavasti myös käyttäjiä ja tuojia, koska tavarantoimittajien määrä unionin markkinoilla pysyy suurena.

| (93) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta kyseisten toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta kyseisten toimenpiteiden soveltamista.

G.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (94) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatketaan. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut perustellut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(94)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatketaan. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut perustellut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

| (95) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ’symkloseeniksi’ nimitettävän trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808942020), tuonnissa.

2.   Jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |
| Kaikki muut yritykset | 42,6 % | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

A604

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

3,2 %

A629

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

A627

Kaikki muut yritykset

42,6 %

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. KOROLEC

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 261, 7.10.2005, s. 1.

2

(3)  Tullit olivat 7,3 % (Puyang), 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) ja 42,6 % (muut vientiä harjoittavat tuottajat).

3

(4)  EUVL L 254, 29.9.2010, s. 1.

4

(5)  EUVL C 104, 23.4.2010, s. 15.

5

(6)  EUVL C 270, 6.10.2010, s. 7.

6

(7)  Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan lähinnä kahteen ryhmään jakautuvissa eri muodoissa: toisaalta hiutaleina ja jauhemaisina tuotteina sekä toisaalta tabletteina. Tablettien hinnat ovat rakeiden ja/tai jauhemaisten tuotteiden hintoja korkeammat. Tämän vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat saattavat vaihdella tuotevalikoiman vaihtelun mukaan. Suhteellisesti enemmän tabletteja sisältävä tuotevalikoima on kalliimpi verrattuna valikoimaan, jossa on enemmän raemaisia ja jauhemaisia tuotteita.

7

(8)  Katso komission asetuksen (EY) N:o 538/2005 johdanto-osan 181 kappaleessa vahvistettu voittomarginaali ennen veroja (EUVL L 89, 8.4.2005, s. 4).

8

---

LIITE

Edellä olevan 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| 1. | Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1.

Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.

| 2. | Seuraava ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn trikloori-isosyanuurihapon, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi) (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.
  Päiväys ja allekirjoitus”. |
| --- | --- |

2.

Seuraava ilmoitus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn trikloori-isosyanuurihapon, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi) (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.

Päiväys ja allekirjoitus”.

---

PÄÄTÖKSET

| 30.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 346/17

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,

neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta

(2011/900/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdan (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä ja neljännessä alakohdassa määrätään, että 31 päivään lokakuuta 2014 saakka tarkistetaan neuvoston työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen perusteella, että määräenemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä, kun neuvosto hyväksyy säädöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää. |
| --- | --- |

(1)

Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä ja neljännessä alakohdassa määrätään, että 31 päivään lokakuuta 2014 saakka tarkistetaan neuvoston työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen perusteella, että määräenemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä, kun neuvosto hyväksyy säädöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää.

| (2) | Työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto mukauttaa mainitun liitteen 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi 1 päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan unionin tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä. |
| --- | --- |

(2)

Työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto mukauttaa mainitun liitteen 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi 1 päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan unionin tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä.

| (3) | Työjärjestys olisi siten mukautettava tämän mukaisesti vuoden 2012 osalta, |
| --- | --- |

(3)

Työjärjestys olisi siten mukautettava tämän mukaisesti vuoden 2012 osalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan työjärjestyksen liitteessä III oleva 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kunkin jäsenvaltion kokonaisväkiluku SEU:n 16 artiklan 5 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista varten 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana on:

| Jäsenvaltio | Väkiluku
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Saksa | 81 751,6 |
| Ranska | 65 075,4 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 62 435,7 |
| Italia | 60 626,4 |
| Espanja | 46 152,9 |
| Puola | 38 200,0 |
| Romania | 21 413,8 |
| Alankomaat | 16 655,8 |
| Kreikka | 11 325,9 |
| Belgia | 10 918,4 |
| Portugali | 10 637,0 |
| Tšekin tasavalta | 10 532,8 |
| Unkari | 9 985,7 |
| Ruotsi | 9 415,6 |
| Itävalta | 8 404,3 |
| Bulgaria | 7 504,9 |
| Tanska | 5 560,6 |
| Slovakia | 5 435,3 |
| Suomi | 5 375,3 |
| Irlanti | 4 480,9 |
| Liettua | 3 244,6 |
| Latvia | 2 229,6 |
| Slovenia | 2 050,2 |
| Viro | 1 340,2 |
| Kypros | 804,4 |
| Luxemburg | 511,8 |
| Malta | 417,6 |
| Yhteensä | 502 486,7 |
| Kynnysarvo (62 %) | 311 541,8”. |

Jäsenvaltio

Väkiluku

(× 1 000)

Saksa

81 751,6

Ranska

65 075,4

Yhdistynyt kuningaskunta

62 435,7

Italia

60 626,4

Espanja

46 152,9

Puola

38 200,0

Romania

21 413,8

Alankomaat

16 655,8

Kreikka

11 325,9

Belgia

10 918,4

Portugali

10 637,0

Tšekin tasavalta

10 532,8

Unkari

9 985,7

Ruotsi

9 415,6

Itävalta

8 404,3

Bulgaria

7 504,9

Tanska

5 560,6

Slovakia

5 435,3

Suomi

5 375,3

Irlanti

4 480,9

Liettua

3 244,6

Latvia

2 229,6

Slovenia

2 050,2

Viro

1 340,2

Kypros

804,4

Luxemburg

511,8

Malta

417,6

Yhteensä

502 486,7

Kynnysarvo (62 %)

311 541,8”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. KOROLEC

---

(1)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1. joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---