# Eiropas Savienības L 325/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.325.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 325 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 8. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.325.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 325

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 8. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1271/2011 (2011. gada 5. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1272/2011 (2011. gada 5. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011 (2011. gada 7. decembris), ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam. lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (
  1
  ) | 24 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1275/2011 (2011. gada 7. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1271/2011 (2011. gada 5. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1272/2011 (2011. gada 5. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011 (2011. gada 7. decembris), ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam. lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (
  1
  )

1

24

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1275/2011 (2011. gada 7. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 34/10/COL (2010. gada 3. februāris), ar kuru septiņdesmit devīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu | 46 |

III   Citi tiesību akti

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 34/10/COL (2010. gada 3. februāris), ar kuru septiņdesmit devīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu

46

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1270/2011 (2011. gada 6. decembris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu (OV L 324, 7.12.2011.) | 63 |
| | * | Labojums Padomes 2011. gada 8. novembra Lēmumā 2011/791/ES, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 320, 3.12.2011.) | 63 |

Labojumi

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1270/2011 (2011. gada 6. decembris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu (OV L 324, 7.12.2011.)

(OV L 324, 7.12.2011.)

63

*

Labojums Padomes 2011. gada 8. novembra Lēmumā 2011/791/ES, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 320, 3.12.2011.)

(OV L 320, 3.12.2011.)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1271/2011

(2011. gada 5. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkts ir smilškrāsas pulveris ar šādu sastāvu (masas %):






  Pārtikas/diētiskās šķiedras | 66,1 |
| (no tām neapstrādātas šķiedras | 15,2) |
| olbaltumvielas | 18,8 |
| mitrums | 7,5 |
| pelnvielas | 2,3 |
| tauki | 0,2 |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Produkts ir smilškrāsas pulveris ar šādu sastāvu (masas %):

Pārtikas/diētiskās šķiedras

66,1

(no tām neapstrādātas šķiedras

15,2)

olbaltumvielas

18,8

mitrums

7,5

pelnvielas

2,3

tauki

0,2

Produkts ir cieti augu atlikumi, kas iegūti no sojas pupām pēc eļļas ekstrakcijas un daļējas olbaltumvielu atdalīšanas, kam sekojusi kaltēšana un malšana. Produktam ir neteksturētu sojas miltu īpašības.

Produkts ir sojas olbaltumvielu koncentrātu un izolātu ražošanas blakusprodukts, tāpēc tajā ir samazināts olbaltumvielu saturs.

Produktu izmanto pārtikas un dzīvnieku barības izstrādājumu bagātināšanai. To fasē 25 kg maisos.

2304 00 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN 2304 00 00 koda formulējumu.

Lai gan šo produktu izmanto pārtikas rūpniecībā, tas nav pārtikas izstrādājums, kas atbilst pozīcijā 1901 minētajiem nosacījumiem, un pārtikas izstrādājums, kas nav minēts vai iekļauts citur atbilstīgi pozīcijai 2106. Tādēļ klasifikācija pozīcijā 1901 vai 2106 nav iespējama.

Tā kā produkts sastāv no dažādiem atlikumiem un atkritumiem, kas iegūti no augu materiāliem, ko pārtikas rūpniecībā izmanto par dzīvnieku barību vai par pārtiku, tas ir klasificējams 23. nodaļā (sk. harmonizētās sistēmas skaidrojumus par 23. nodaļu — vispārīgo noteikumu pirmo daļu).

Tāpēc produkts ir klasificējams ar KN kodu 2304 00 00 kā citi cietie atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu.

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1272/2011

(2011. gada 5. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  KN kods | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no smaržvielu (karvakrola, kanēļskābes aldehīda un Capsicum oleosveķu) un hidrogenētu augu tauku maisījuma (mikrokapsulās).
  Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, daudzumos 75–300 g uz 1 000 kg lopbarības. |

Preču apraksts

Klasifikācija

KN kods

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no smaržvielu (karvakrola, kanēļskābes aldehīda un Capsicum oleosveķu) un hidrogenētu augu tauku maisījuma (mikrokapsulās).

Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, daudzumos 75–300 g uz 1 000 kg lopbarības.

3302 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 23. nodaļas 1. piezīmi, 33. nodaļas 2. piezīmi un KN kodu 3302, 3302 90 un 3302 90 90 formulējumu.

Produkts sastāv no smaržvielām 33. nodaļas 2. piezīmes izpratnē.

Lai gan šo produktu paredzēts izmantot lopbarībā kā ēstgribas uzlabotāju premiksu, tas saglabā savas sākotnējā materiāla (smaržvielu) būtiskās īpašības. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 2309 pie izstrādājumiem, kas izmantojami dzīvnieku barībā, nav iespējama saskaņā ar 23. nodaļas 1. piezīmi.

Tā kā produkts ir uzskatāms par vienas vai vairāku smaržvielu maisījumu ar pievienotu nesējvielu, tas ietilpst pozīcijā 3302 (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu par pozīciju 3302 6. punkta pirmo daļu).

Tāpēc tas jāklasificē ar KN kodu 3302 90 90.

| 2. | Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no Capsicum oleosveķiem hidrogenētos augu taukos (mikrokapsulās) un saistvielas hidroksipropilmetilcelulozes.
  Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju atgremotājiem, daudzumos 12,5–50 g uz 1 000 kg lopbarības. |
| --- | --- |

2.

Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no Capsicum oleosveķiem hidrogenētos augu taukos (mikrokapsulās) un saistvielas hidroksipropilmetilcelulozes.

Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju atgremotājiem, daudzumos 12,5–50 g uz 1 000 kg lopbarības.

3302 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 23. nodaļas 1. piezīmi, 33. nodaļas 2. piezīmi un KN kodu 3302, 3302 90 un 3302 90 90 formulējumu.

Produkts sastāv no smaržvielas 33. nodaļas 2. piezīmes izpratnē.

Lai gan šo produktu paredzēts izmantot lopbarībā kā ēstgribas uzlabotāju premiksu, tas saglabā savas sākotnējā materiāla (smaržvielas) būtiskās īpašības. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 2309 pie izstrādājumiem, kas izmantojami dzīvnieku barībā, nav iespējama saskaņā ar 23. nodaļas 1. piezīmi.

Tā kā produkts ir uzskatāms par vienas vai vairāku smaržvielu maisījumu ar pievienotu nesējvielu, tas ietilpst pozīcijā 3302 (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu par pozīciju 3302 6. punkta pirmo daļu).

Tāpēc tas jāklasificē ar KN kodu 3302 90 90.

| 3. | Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no smaržvielu (kanēļskābes aldehīda, eigenola) maisījuma uz silīcija dioksīda nesēja, celulozē un metilcelulozē (mikrokapsulās).
  Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju piena govīm, daudzumos 12,5–50 g uz 1 000 kg lopbarības. |
| --- | --- |

3.

Aromatizējošs preparāts, kas sastāv no smaržvielu (kanēļskābes aldehīda, eigenola) maisījuma uz silīcija dioksīda nesēja, celulozē un metilcelulozē (mikrokapsulās).

Produktu izmanto lopbarības ražošanā par ēstgribas uzlabotāju piena govīm, daudzumos 12,5–50 g uz 1 000 kg lopbarības.

3302 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 23. nodaļas 1. piezīmi, 33. nodaļas 2. piezīmi un KN kodu 3302, 3302 90 un 3302 90 90 formulējumu.

Produkti sastāv no smaržvielām 33. nodaļas 2. piezīmes izpratnē.

Lai gan šo produktu paredzēts izmantot lopbarībā kā ēstgribas uzlabotāju premiksu, tas saglabā savas sākotnējā materiāla (smaržvielu) būtiskās īpašības. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 2309 pie izstrādājumiem, kas izmantojami dzīvnieku barībā, nav iespējama saskaņā ar 23. nodaļas 1. piezīmi.

Tā kā produkts ir uzskatāms par vienas vai vairāku smaržvielu maisījumu ar pievienotu nesējvielu, tas ietilpst pozīcijā 3302 (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu par pozīciju 3302 6. punkta pirmo daļu).

Tāpēc tas jāklasificē ar KN kodu 3302 90 90.

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1273/2011

(2011. gada 7. decembris),

ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību

(kodificēta redakcija)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kas izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (1), un jo īpaši tās 1. pantu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 13. maija Lēmumu 96/317/EK par secinājumu apkopošanu pēc apspriedēm ar Taizemi saskaņā ar GATT XXIII pantu (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1998. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1998. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Sarunās, kas tika veiktas saskaņā ar GATT XXIV panta 6. punktu pēc Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Kopienai, tika panākta vienošanās no 1996. gada 1. janvāra atvērt gada nulles nodokļa importa kvotu 63 000 tonnas attiecībā uz daļēji un pilnīgi slīpētiem rīsiem, kas minēti KN kodā 1006 30. Tās kvotas bija iekļautas Eiropas Kopienas sarakstā, kas paredzēts 1994. gada GATT II panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(2)

Sarunās, kas tika veiktas saskaņā ar GATT XXIV panta 6. punktu pēc Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Kopienai, tika panākta vienošanās no 1996. gada 1. janvāra atvērt gada nulles nodokļa importa kvotu 63 000 tonnas attiecībā uz daļēji un pilnīgi slīpētiem rīsiem, kas minēti KN kodā 1006 30. Tās kvotas bija iekļautas Eiropas Kopienas sarakstā, kas paredzēts 1994. gada GATT II panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| (3) | Sarunās ar Taizemi saskaņā ar GATT XXIII pantu tika panākta vienošanās atvērt 80 000 tonnu gada importa kvotu šķeltajiem rīsiem, kas minēti KN kodā 1006 40 00, ar ievedmuitu, kas samazināta par EUR 28 par tonnu. |
| --- | --- |

(3)

Sarunās ar Taizemi saskaņā ar GATT XXIII pantu tika panākta vienošanās atvērt 80 000 tonnu gada importa kvotu šķeltajiem rīsiem, kas minēti KN kodā 1006 40 00, ar ievedmuitu, kas samazināta par EUR 28 par tonnu.

| (4) | Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumā 2005/953/EK, lai noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā (5), paredzēts atvērt jaunas gada tarifa kvotas 13 500 tonnu daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievešanai ar KN kodu 1006 30 bez ievedmuitas, kā arī palielināt līdz 100 000 tonnām gada tarifa kvotas šķelto rīsu ievešanai ar KN kodu 1006 40 00. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumā 2005/953/EK, lai noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā (5), paredzēts atvērt jaunas gada tarifa kvotas 13 500 tonnu daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievešanai ar KN kodu 1006 30 bez ievedmuitas, kā arī palielināt līdz 100 000 tonnām gada tarifa kvotas šķelto rīsu ievešanai ar KN kodu 1006 40 00.

| (5) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemes Karalisti atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai (6), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/324/EK (7), paredz palielināt ikgadējo kopējo tarifa kvotu ar nulles muitas nodokļa likmi daļēji slīpētiem vai slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 attiecībā uz 25 516 tonnām rīsu no jebkuras izcelsmes vietas un attiecībā uz 1 200 tonnām rīsu ar Taizemes izcelsmi. Tajā arī paredzēts atvērt papildus ikgadējo tarifa kvotu ar nulles muitas nodokļa likmi 31 788 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 no jebkuras izcelsmes vietas un jaunas kvotas ar muitas nodokli 15 %, kas piemērojams jebkurai izcelsmes vietai, respektīvi, 7 tonnām nelobītu rīsu ar KN kodu 1006 10 un 1 634 tonnām lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20. |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemes Karalisti atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai (6), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/324/EK (7), paredz palielināt ikgadējo kopējo tarifa kvotu ar nulles muitas nodokļa likmi daļēji slīpētiem vai slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 attiecībā uz 25 516 tonnām rīsu no jebkuras izcelsmes vietas un attiecībā uz 1 200 tonnām rīsu ar Taizemes izcelsmi. Tajā arī paredzēts atvērt papildus ikgadējo tarifa kvotu ar nulles muitas nodokļa likmi 31 788 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 no jebkuras izcelsmes vietas un jaunas kvotas ar muitas nodokli 15 %, kas piemērojams jebkurai izcelsmes vietai, respektīvi, 7 tonnām nelobītu rīsu ar KN kodu 1006 10 un 1 634 tonnām lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20.

| (6) | Saistībās attiecībā uz gada importa tarifu kvotām, kas minētas šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā, ir paredzēts, ka kvotu pārvaldībā ir jāņem vērā tradicionālie piegādātāji. |
| --- | --- |

(6)

Saistībās attiecībā uz gada importa tarifu kvotām, kas minētas šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā, ir paredzēts, ka kvotu pārvaldībā ir jāņem vērā tradicionālie piegādātāji.

| (7) | Lai novērstu to, ka imports saskaņā ar šīm kvotām radītu Savienībā audzēto rīsu ierastās tirdzniecības traucējumus, tie būtu vienmērīgi jāsadala visa gada garumā, lai tie vieglāk iekļautos Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu to, ka imports saskaņā ar šīm kvotām radītu Savienībā audzēto rīsu ierastās tirdzniecības traucējumus, tie būtu vienmērīgi jāsadala visa gada garumā, lai tie vieglāk iekļautos Savienības tirgū.

| (8) | Lai nodrošinātu kvotu pareizu pārvaldību un jo īpaši lai nepieļautu noteikto daudzumu pārsniegšanu, būtu jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un licenču izsniegšanu. Šiem sīki izstrādātiem noteikumiem būtu vai nu jāpapildina, vai jāparedz atkāpes no noteikumiem Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (8). |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu kvotu pareizu pārvaldību un jo īpaši lai nepieļautu noteikto daudzumu pārsniegšanu, būtu jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un licenču izsniegšanu. Šiem sīki izstrādātiem noteikumiem būtu vai nu jāpapildina, vai jāparedz atkāpes no noteikumiem Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (8).

| (9) | Būtu jānorāda, ka šīs regulas ietvaros piemēro noteikumus, kas iekļauti Komisijas 2003. gada 28. jūlija Regulā (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem (9) un Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (10). |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānorāda, ka šīs regulas ietvaros piemēro noteikumus, kas iekļauti Komisijas 2003. gada 28. jūlija Regulā (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem (9) un Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (10).

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Katru gadu 1. janvārī atver šādas vispārējās gada importa tarifu kvotas:

| a) | 63 000 tonnas pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi; |
| --- | --- |

a)

63 000 tonnas pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi;

| b) | 1 634 tonnas lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20, piemērojot muitas nodokļa likmi 15 % ad valorem; |
| --- | --- |

b)

1 634 tonnas lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20, piemērojot muitas nodokļa likmi 15 % ad valorem;

| c) | 100 000 tonnas šķeltu rīsu ar KN kodu 1006 40 00, piemērojot samazinājumu 30,77 % muitas nodokļa likmei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (11) 140. pantā; |
| --- | --- |

c)

100 000 tonnas šķeltu rīsu ar KN kodu 1006 40 00, piemērojot samazinājumu 30,77 % muitas nodokļa likmei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (11) 140. pantā;

| d) | 40 216 tonnas pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi; |
| --- | --- |

d)

40 216 tonnas pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi;

| e) | 31 788 tonnas šķeltu rīsu ar KN kodu 1006 40 00, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi. |
| --- | --- |

e)

31 788 tonnas šķeltu rīsu ar KN kodu 1006 40 00, piemērojot nulles muitas nodokļa likmi.

Šīs kopējās importa tarifu kvotas sadala pa importa tarifu kvotām pēc izcelsmes valsts un atbilstoši I pielikumam pa vairākiem apakšperiodiem.

Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, piemēro Regulu (EK) Nr. 1342/2003, (EK) Nr. 1301/2006 un (EK) Nr. 376/2008.

2.   Katru gadu 1. janvārī ar kārtas numuru 09.0083 atver gada tarifa kvotu septiņas tonnas nelobītu rīsu ar KN kodu 1006 10, piemērojot muitas nodokļa likmi 15 % ad valorem.

Šo kvotu pārvalda Komisija saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (12) 308.a, 308.b un 308.c pantu.

2. pants

Attiecībā uz daudzumiem, par kuriem saskaņā ar 1. panta 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā noteiktajām kvotām septembra mēneša apakšperiodā nav izsniegtas importa licences, var tikt iesniegti pieteikumi importa licencēm oktobra mēneša apakšperiodā attiecībā uz visām izcelsmes vietām, kas noteiktas kopējā importa tarifu kvotā.

3. pants

Ja importa licenču pieteikumi iesniegti attiecībā uz rīsiem un šķeltiem rīsiem, kuru izcelsme ir Taizemē, vai attiecībā uz rīsiem, kuru izcelsme ir Austrālijā vai Savienotajās Valstīs, atbilstīgi daudzumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā, tiem līdzi ir jābūt eksporta licences oriģinālam, kas sagatavots saskaņā ar II, III un IV pielikumu un ko izsniegusi kompetentā iestāde valstī, kas minēta tajos pašos pielikumos.

Attiecībā uz II pielikuma 7., 8. un 9. iedaļu norādes nav obligātas.

4. pants

1.   Pieteikumus par licencēm iesniedz katra apakšperioda pirmā mēneša pirmo desmit darbdienu laikā.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. panta, nodrošinājums attiecībā uz importa licencēm ir:

| — | EUR 46 par tonnu kvotām, kas paredzētas 1. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

EUR 46 par tonnu kvotām, kas paredzētas 1. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā,

| — | EUR 5 par tonnu kvotām, kas paredzētas 1. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

EUR 5 par tonnu kvotām, kas paredzētas 1. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā.

3.   Izcelsmes valsti ieraksta licences pieteikuma un importa licences 8. iedaļā un vārdu “jā” atzīmē ar krustiņu.

Licences ir derīgas tikai attiecībā uz produktiem, kuru izcelsmes valsts ir 8. iedaļā norādītā valsts.

4.   Licences 24. iedaļā norāda vienu no šādiem ierakstiem:

| a) | saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti V pielikumā; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti V pielikumā;

| b) | saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VI pielikumā; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VI pielikumā;

| c) | saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VII pielikumā; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VII pielikumā;

| d) | saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VIII pielikumā; |
| --- | --- |

d)

saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti VIII pielikumā;

| e) | saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti IX pielikumā. |
| --- | --- |

e)

saistībā ar kvotu, kas minēta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā, norāda vienu no tiem ierakstiem, kas minēti IX pielikumā.

5.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta, par tarifu kvotām, uz kurām attiecas šīs regulas 3. panta pirmajā daļā minētie importa licenču pieteikumi, pieteikuma iesniedzējs par katru importa kvotas apakšperiodu drīkst iesniegt vairāk nekā vienu licences pieteikumu par vienu un to pašu ievešanas kvotas kārtas numuru.

5. pants

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā minēto piešķiršanas koeficientu Komisija nosaka desmit dienu laikā, skaitot no šīs regulas 8. panta a) punktā minētās pēdējās dienas, kad jāiesniedz paziņojums. Komisija vienlaicīgi nosaka arī pieejamos daudzumus par nākamo apakšperiodu un, ja nepieciešams, par oktobra mēneša papildu apakšperiodu.

Ja, piemērojot pirmajā daļā minēto piešķiršanas koeficientu, viens vai vairāki daudzumi ir mazāki par 20 tonnām uz pieteikumu, dalībvalsts šo daudzumu kopumu piešķir izlozes kārtībā starp attiecīgajiem uzņēmējiem, izlozējot 20 tonnu partijas, kurām pievienots vienādās daļās sadalīts atlikušais daudzums. Tomēr gadījumos, kad, pat pievienojot daudzumus, kas mazāki par 20 tonnām, nav iespējams izveidot 20 tonnu partiju, dalībvalsts atlikušo daudzumu piešķir, sadalot to vienlīdzīgi starp tiem uzņēmējiem, kuru saņēmuši licenci par 20 vai vairāk tonnām.

Ja pēc otrās daļas noteikumu piemērošanas daudzums, par kādu izdod importa licenci, ir mazāks par 20 tonnām, uzņēmējs divu darbdienu laikā no dienas, kad stājas spēkā regula, ar kuru nosaka piešķiršanas koeficientu, licences pieteikumu var atsaukt.

6. pants

Importa licences par daudzumiem, kas noteikti, piemērojot 5. pantu, izsniedz trīs darbdienu laikā pēc tam, kad publicēts Komisijas lēmums, ar kuru nosaka 5. pantā paredzētos pieejamos daudzumus.

7. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 376/2008 4. panta 1. punkta pirmās daļas d) punktu nepiemēro.

2.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā paredzētos ievedmuitas atvieglojumus nepiemēro daudzumiem, ko importē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 7. panta 4. punktā minēto pielaidi.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1342/2003 6. panta 1. punkta un piemērojot Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punktu, importa licences lobītiem, slīpētiem vai daļēji slīpētiem rīsiem ir derīgas no to faktiskās izdošanas dienas līdz trešā mēneša beigām pēc minētās dienas.

4.   Saskaņā ar kvotām, kas minētas 1. panta 1. punktā, produktus var laist brīvā apgrozībā Savienībā, uzrādot izcelsmes sertifikātu, kuru izdevušas attiecīgo valstu kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantu.

Tomēr tām minēto kvotu daļām, kas attiecas uz valstīm, attiecībā uz kurām eksporta licence ir obligāta saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, vai tām daļām, attiecībā uz kurām kā izcelsmes vieta ir norādīts “visas valstis”, izcelsmes sertifikāts nav vajadzīgs.

8. pants

Dalībvalstis, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, paziņo Komisijai:

| a) | vēlākais otrajā darbdienā pēc pēdējās importa licenču pieteikumu iesniegšanas dienas plkst. 18.00 (pēc Briseles laika) Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto informāciju par importa licenču pieteikumiem, šajos pieteikumos minētos daudzumus sadalot atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, kurā importa licences ir izsniegtas, norādot importa licences numuru, kā arī eksporta licences numuru, ja tas ir pieprasīts; |
| --- | --- |

a)

vēlākais otrajā darbdienā pēc pēdējās importa licenču pieteikumu iesniegšanas dienas plkst. 18.00 (pēc Briseles laika) Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto informāciju par importa licenču pieteikumiem, šajos pieteikumos minētos daudzumus sadalot atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, kurā importa licences ir izsniegtas, norādot importa licences numuru, kā arī eksporta licences numuru, ja tas ir pieprasīts;

| b) | vēlākais otrajā darbdienā pēc importa licenču izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto informāciju par izsniegtajām licencēm, šajos pieteikumos minētos daudzumus sadalot atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, kurā importa licences ir izsniegtas, norādot importa licences numuru, kā arī daudzumus par kādiem saskaņā ar šīs regulas 5. panta trešo daļu licenču pieteikumi ir atsaukti; |
| --- | --- |

b)

vēlākais otrajā darbdienā pēc importa licenču izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto informāciju par izsniegtajām licencēm, šajos pieteikumos minētos daudzumus sadalot atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, kurā importa licences ir izsniegtas, norādot importa licences numuru, kā arī daudzumus par kādiem saskaņā ar šīs regulas 5. panta trešo daļu licenču pieteikumi ir atsaukti;

| c) | vēlākais katra mēneša pēdējā dienā kopējos daudzumus, kas priekšpēdējā mēnesī, pamatojoties uz attiecīgo kvotu laišanu brīvā apgrozībā, sadalot tos atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, precizējot iepakojuma veidu, ja tas ir vieglāks par vai vienāds ar 5 kg. Ja šajā laikposmā neviens daudzums nav laists brīvā apgrozībā, nosūta “nulles” paziņojumu. |
| --- | --- |

c)

vēlākais katra mēneša pēdējā dienā kopējos daudzumus, kas priekšpēdējā mēnesī, pamatojoties uz attiecīgo kvotu laišanu brīvā apgrozībā, sadalot tos atkarībā no astoņciparu KN koda un izcelsmes valsts, precizējot iepakojuma veidu, ja tas ir vieglāks par vai vienāds ar 5 kg. Ja šajā laikposmā neviens daudzums nav laists brīvā apgrozībā, nosūta “nulles” paziņojumu.

9. pants

1.   Komisija pārrauga saskaņā ar šo regulu ievestos preču daudzumus, jo īpaši – lai konstatētu:

| a) | kādā mērā var teikt, ka tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz Savienību apmēra un struktūras ziņā ir būtiski mainījušās; un |
| --- | --- |

a)

kādā mērā var teikt, ka tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz Savienību apmēra un struktūras ziņā ir būtiski mainījušās; un

| b) | vai pastāv subsidēšana starp eksportu, kam ar šo regulu piešķirti atvieglojumi, un eksportu, kam piemēro parasto ievedmuitu. |
| --- | --- |

b)

vai pastāv subsidēšana starp eksportu, kam ar šo regulu piešķirti atvieglojumi, un eksportu, kam piemēro parasto ievedmuitu.

2.   Ja ir spēkā kāds no 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un jo īpaši ja rīsu imports piecu kilogramu pakās vai mazākās pārsniedz 33 428 tonnas, un jebkurā gadījumā reizi gadā, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot priekšlikumus, kā novērst traucējumus Savienības rīsu nozarē.

3.   Daudzumus, kas ievesti tāda veida pakās, kādas minētas 2. punktā, un laišanu brīvā apgrozībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 23. pantu ieraksta attiecīgajā importa licencē.

10. pants

Regulu (EK) Nr. 327/98 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas XI pielikumā.

11. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 122, 22.5.1996., 15. lpp.

2

(3)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp.

3

(4)  Sk. X pielikumu.

4

(5)  OV L 346, 29.12.2005., 24. lpp.

5

(6)  OV L 120, 5.5.2006., 19. lpp.

6

(7)  OV L 120, 5.5.2006., 17. lpp.

7

(8)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

8

(9)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.

9

(10)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

10

(11)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

11

(12)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

12

---

I PIELIKUMS

Kvotas un apakšperiodi, sākot no 2007. gada

| a) | Kvota 63 000 tonnām pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, kas noteikta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā:












  Izcelsme | Daudzums tonnās | Kārtas numurs | Apakšperiodi (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janvāris | Aprīlis | Jūlijs | Septembris | Oktobris |
| Amerikas Savienotās Valstis | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Taizeme | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Austrālija | 1 019 | 09.4129 | 0 | 1 019 | — | — | |
| Cita izcelsme | 1 805 | 09.4130 | 0 | 1 805 | — | — | |
| Visas valstis | | 09.4138 | | | | | (1) |
| Kopā | 63 000 | — | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Kvota 63 000 tonnām pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, kas noteikta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

Izcelsme

Daudzums tonnās

Kārtas numurs

Apakšperiodi (daudzums tonnās)

Janvāris

Aprīlis

Jūlijs

Septembris

Oktobris

Amerikas Savienotās Valstis

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Taizeme

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Austrālija

1 019

09.4129

0

1 019

—

—

Cita izcelsme

1 805

09.4130

0

1 805

—

—

Visas valstis

09.4138

(1)

Kopā

63 000

—

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Kvota 1 634 tonnām lobīto rīsu ar KN kodu 1006 20, kas noteikta 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā:










  Izcelsme | Daudzums tonnās | Kārtas numurs | Apakšperiodi (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janvāris | Jūlijs | Oktobris |
| Visas valstis | 1 634 | 09.4148 | 1 634 | — | (2) |
| Kopā | 1 634 | — | 1 634 | — | |

b)

Kvota 1 634 tonnām lobīto rīsu ar KN kodu 1006 20, kas noteikta 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

Izcelsme

Daudzums tonnās

Kārtas numurs

Apakšperiodi (daudzums tonnās)

Janvāris

Jūlijs

Oktobris

Visas valstis

1 634

09.4148

1 634

—

(2)

Kopā

1 634

—

1 634

—

| c) | Kvota 100 000 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 00, kas noteikta 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā:









  Izcelsme | Daudzums tonnās | Kārtas numurs | Apakšperiodi (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janvāris | Jūlijs |
| Taizeme | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Austrālija | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Gajāna | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Cita izcelsme | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| Kopā | 100 000 | — | 60 400 | 39 600 |

c)

Kvota 100 000 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 00, kas noteikta 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā:

Izcelsme

Daudzums tonnās

Kārtas numurs

Apakšperiodi (daudzums tonnās)

Janvāris

Jūlijs

Taizeme

52 000

09.4149

36 400

15 600

Austrālija

16 000

09.4150

8 000

8 000

Gajāna

11 000

09.4152

5 500

5 500

Amerikas Savienotās Valstis

9 000

09.4153

4 500

4 500

Cita izcelsme

12 000

09.4154

6 000

6 000

Kopā

100 000

—

60 400

39 600

| d) | Kvota 40 216 tonnām pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, kas noteikta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā:










  Izcelsme | Daudzums tonnās | Kārtas numurs | Apakšperiodi (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janvāris | Jūlijs | Septembris |
| Taizeme | 5 513 | 09.4112 | 5 513 | — | — |
| Amerikas Savienotās Valstis | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — | — |
| Indija | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — | — |
| Pakistāna | 1 595 | 09.4118 | 1 595 | — | — |
| Cita izcelsme | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — | — |
| Visas valstis | 25 516 | 09.4166 | 8 505 | 17 011 | — |
| Kopā | 40 216 | — | 23 205 | 17 011 | — |

d)

Kvota 40 216 tonnām pilnīgi slīpētu vai daļēji slīpētu rīsu ar KN kodu 1006 30, kas noteikta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā:

Izcelsme

Daudzums tonnās

Kārtas numurs

Apakšperiodi (daudzums tonnās)

Janvāris

Jūlijs

Septembris

Taizeme

5 513

09.4112

5 513

—

—

Amerikas Savienotās Valstis

2 388

09.4116

2 388

—

—

Indija

1 769

09.4117

1 769

—

—

Pakistāna

1 595

09.4118

1 595

—

—

Cita izcelsme

3 435

09.4119

3 435

—

—

Visas valstis

25 516

09.4166

8 505

17 011

—

Kopā

40 216

—

23 205

17 011

—

| e) | Kvota 31 788 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 00, kas noteikta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā:









  Izcelsme | Daudzums tonnās | Kārtas numurs | Apakšperiodi (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Septembris | Oktobris |
| Visas valstis | 31 788 | 09.4168 | 31 788 | (3) |
| Kopā | 31 788 | — | 31 788 | |

e)

Kvota 31 788 tonnām šķelto rīsu ar KN kodu 1006 40 00, kas noteikta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā:

Izcelsme

Daudzums tonnās

Kārtas numurs

Apakšperiodi (daudzums tonnās)

Septembris

Oktobris

Visas valstis

31 788

09.4168

31 788

(3)

Kopā

31 788

—

31 788

---

(1)  Iepriekšējos apakšperiodos neizmantoto daudzumu atlikums, kas publicēts Komisijas regulā.

(2)  Iepriekšējos apakšperiodos neizmantoto daudzumu atlikums, kas publicēts Komisijas regulā.

(3)  Iepriekšējos apakšperiodos neizmantoto daudzumu atlikums, kas publicēts Komisijas regulā.

---

II PIELIKUMS

Image

---

III PIELIKUMS

Image

---

IV PIELIKUMS

Image

Image

---

V PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čehu valodā | : | Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | dāņu valodā | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vācu valodā | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | igauņu valodā | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | grieķu valodā | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | angļu valodā | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | franču valodā | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | itāļu valodā | : | Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latviešu valodā | : | Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | ungāru valodā | : | Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiešu valodā | : | Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | holandiešu valodā | : | Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | poļu valodā | : | Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovāku valodā | : | Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | somu valodā | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | zviedru valodā | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

bulgāru valodā

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

spāņu valodā

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čehu valodā

:

Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

dāņu valodā

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vācu valodā

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

igauņu valodā

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

grieķu valodā

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

angļu valodā

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

franču valodā

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

itāļu valodā

:

Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latviešu valodā

:

Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

lietuviešu valodā

:

Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

ungāru valodā

:

Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiešu valodā

:

Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

holandiešu valodā

:

Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

poļu valodā

:

Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugāļu valodā

:

Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumāņu valodā

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovāku valodā

:

Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovēņu valodā

:

Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

somu valodā

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

zviedru valodā

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

VI PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čehu valodā | : | Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | dāņu valodā | : | Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vācu valodā | : | Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | igauņu valodā | : | Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | grieķu valodā | : | Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011) |
| — | : | angļu valodā | : | Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | franču valodā | : | droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | itāļu valodā | : | Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latviešu valodā | : | Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | ungāru valodā | : | 15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiešu valodāv | : | Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | holandiešu valodā | : | Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | poļu valodā | : | Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovāku valodā | : | Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | somu valodā | : | Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | zviedru valodā | : | Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011) |

—

:

bulgāru valodā

:

Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

spāņu valodā

:

Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čehu valodā

:

Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

dāņu valodā

:

Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vācu valodā

:

Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

igauņu valodā

:

Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

grieķu valodā

:

Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011)

—

:

angļu valodā

:

Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

franču valodā

:

droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

itāļu valodā

:

Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latviešu valodā

:

Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē

—

:

lietuviešu valodā

:

Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

ungāru valodā

:

15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiešu valodāv

:

Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

holandiešu valodā

:

Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

poļu valodā

:

Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugāļu valodā

:

Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumāņu valodā

:

Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovāku valodā

:

Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovēņu valodā

:

Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

somu valodā

:

Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

zviedru valodā

:

Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011)

---

VII PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čehu valodā | : | Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | dāņu valodā | : | Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vācu valodā | : | Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | igauņu valodā | : | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | grieķu valodā | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | angļu valodā | : | Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | franču valodā | : | droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | itāļu valodā | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latviešu valodā | : | Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | ungāru valodā | : | Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiešu valodā | : | Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | holandiešu valodā | : | Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | poļu valodā | : | Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovāku valodā | : | Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | somu valodā | : | Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | zviedru valodā | : | Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

bulgāru valodā

:

Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

spāņu valodā

:

Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čehu valodā

:

Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

dāņu valodā

:

Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vācu valodā

:

Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

igauņu valodā

:

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

grieķu valodā

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

angļu valodā

:

Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

franču valodā

:

droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

itāļu valodā

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latviešu valodā

:

Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

lietuviešu valodā

:

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

ungāru valodā

:

Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiešu valodā

:

Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

holandiešu valodā

:

Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

poļu valodā

:

Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugāļu valodā

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumāņu valodā

:

Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovāku valodā

:

Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovēņu valodā

:

Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

somu valodā

:

Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

zviedru valodā

:

Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

VIII PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 4. panta 4. punkta d) apakšpunktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| — | : | čehu valodā | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | dāņu valodā | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | vācu valodā | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | igauņu valodā | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | grieķu valodā | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | angļu valodā | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)), |
| — | : | franču valodā | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | itāļu valodā | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | latviešu valodā | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | ungāru valodā | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | maltiešu valodā | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | holandiešu valodā | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | poļu valodā | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)] |
| — | : | slovāku valodā | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | somu valodā | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | zviedru valodā | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d). |

—

:

bulgāru valodā

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

spāņu valodā

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

čehu valodā

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

dāņu valodā

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

vācu valodā

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

igauņu valodā

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

grieķu valodā

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

angļu valodā

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)),

—

:

franču valodā

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

itāļu valodā

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

latviešu valodā

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

lietuviešu valodā

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

ungāru valodā

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

maltiešu valodā

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

holandiešu valodā

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

poļu valodā

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugāļu valodā

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

rumāņu valodā

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)]

—

:

slovāku valodā

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovēņu valodā

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

somu valodā

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

zviedru valodā

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d).

---

IX PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 4. panta 4. punkta e) apakšpunktā

| — | : | bulgāru valodā | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)] |
| — | : | čehu valodā | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | dāņu valodā | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e)) |
| — | : | vācu valodā | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e) |
| — | : | igauņu valodā | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e) |
| — | : | grieķu valodā | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)] |
| — | : | angļu valodā | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e)) |
| — | : | franču valodā | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)] |
| — | : | itāļu valodā | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)] |
| — | : | latviešu valodā | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas) |
| — | : | ungāru valodā | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont) |
| — | : | maltiešu valodā | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | holandiešu valodā | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | poļu valodā | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e)) |
| — | : | portugāļu valodā | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)] |
| — | : | slovāku valodā | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | somu valodā | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta) |
| — | : | zviedru valodā | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e). |

—

:

bulgāru valodā

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

spāņu valodā

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)]

—

:

čehu valodā

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

dāņu valodā

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e))

—

:

vācu valodā

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e)

—

:

igauņu valodā

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e)

—

:

grieķu valodā

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)]

—

:

angļu valodā

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e))

—

:

franču valodā

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)]

—

:

itāļu valodā

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)]

—

:

latviešu valodā

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts)

—

:

lietuviešu valodā

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas)

—

:

ungāru valodā

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont)

—

:

maltiešu valodā

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

holandiešu valodā

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

poļu valodā

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e))

—

:

portugāļu valodā

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

rumāņu valodā

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)]

—

:

slovāku valodā

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovēņu valodā

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

somu valodā

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta)

—

:

zviedru valodā

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e).

---

X PIELIKUMS

Atceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EK) Nr. 327/98
  (OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp.) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 648/98
  (OV L 88, 24.3.1998., 3. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2458/2001
  (OV L 331, 15.12.2001., 10. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2005
  (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.) | tikai 7. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2152/2005
  (OV L 342, 24.12.2005., 30. lpp.) | tikai 1. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 965/2006
  (OV L 176, 30.6.2006., 12. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006
  (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.) | tikai 9. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2019/2006
  (OV L 384, 29.12.2006., 48. lpp.) | tikai 2. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 488/2007
  (OV L 114, 1.5.2007., 13. lpp.) | tikai attiecībā uz dāņu, somu un zviedru versiju |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1538/2007
  (OV L 337, 21.12.2007., 49. lpp.) | |

Komisijas Regula (EK) Nr. 327/98

(OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 648/98

(OV L 88, 24.3.1998., 3. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2458/2001

(OV L 331, 15.12.2001., 10. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2005

(OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.)

tikai 7. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 2152/2005

(OV L 342, 24.12.2005., 30. lpp.)

tikai 1. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 965/2006

(OV L 176, 30.6.2006., 12. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006

(OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.)

tikai 9. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 2019/2006

(OV L 384, 29.12.2006., 48. lpp.)

tikai 2. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 488/2007

(OV L 114, 1.5.2007., 13. lpp.)

tikai attiecībā uz dāņu, somu un zviedru versiju

Komisijas Regula (EK) Nr. 1538/2007

(OV L 337, 21.12.2007., 49. lpp.)

---

XI PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 327/98 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1.–6. pants | 1.–6. pants |
| 7. panta 1. un 2. punkts | 7. panta 1. un 2. punkts |
| 7. panta 4. punkts | 7. panta 3. punkts |
| 7. panta 5. punkts | 7. panta 4. punkts |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. panta 1. punkta ievadvārdi | 9. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 9. panta 1. punkta pirmais un otrais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 9. panta 2. un 3. punkts | 9. panta 2. un 3. punkts |
| 10. pants | — |
| — | 10. pants |
| 11. pants | 11. pants |
| I pielikums | II pielikums |
| II pielikums | III pielikums |
| IV pielikums | IV pielikums |
| V pielikums | V pielikums |
| VI pielikums | VI pielikums |
| VII pielikums | VII pielikums |
| VIII pielikums | VIII pielikums |
| IX pielikums | I pielikums |
| XI pielikums | IX pielikums |
| — | X pielikums |
| — | XI pielikums |

Regula (EK) Nr. 327/98

Šī regula

1.–6. pants

1.–6. pants

7. panta 1. un 2. punkts

7. panta 1. un 2. punkts

7. panta 4. punkts

7. panta 3. punkts

7. panta 5. punkts

7. panta 4. punkts

8. pants

8. pants

9. panta 1. punkta ievadvārdi

9. panta 1. punkta ievadvārdi

9. panta 1. punkta pirmais un otrais ievilkums

9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

9. panta 2. un 3. punkts

9. panta 2. un 3. punkts

10. pants

—

—

10. pants

11. pants

11. pants

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

V pielikums

VI pielikums

VI pielikums

VII pielikums

VII pielikums

VIII pielikums

VIII pielikums

IX pielikums

I pielikums

XI pielikums

IX pielikums

—

X pielikums

—

XI pielikums

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1274/2011

(2011. gada 7. decembris)

par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam. lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 28. un 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2008 (2) tika izveidota pirmā saskaņotā Kopienas daudzgadu kontroles programma, kas attiecās uz 2009., 2010. un 2011. gadu. Turpmāk minētā programma tika īstenota saskaņā ar nākamajām Komisijas Regulām. Pēdējā no tām bija 2010. gada 12. oktobra Komisijas Regula (ES) Nr. 915/2010 par saskaņotu daudzgadu Savienības 2011., 2012. un 2013. gada kontroles programmu, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2008 (2) tika izveidota pirmā saskaņotā Kopienas daudzgadu kontroles programma, kas attiecās uz 2009., 2010. un 2011. gadu. Turpmāk minētā programma tika īstenota saskaņā ar nākamajām Komisijas Regulām. Pēdējā no tām bija 2010. gada 12. oktobra Komisijas Regula (ES) Nr. 915/2010 par saskaņotu daudzgadu Savienības 2011., 2012. un 2013. gada kontroles programmu, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3).

| (2) | Trīsdesmit līdz četrdesmit pārtikas produktu ir svarīgākās uztura sastāvdaļas Eiropas Savienībā. Tā kā trīs gadu laikā pesticīdu lietošanā notiek būtiskas izmaiņas, tie šajos pārtikas produktos ir jākontrolē vairākos triju gadu ciklos, lai varētu novērtēt to iedarbību uz patērētājiem un Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Trīsdesmit līdz četrdesmit pārtikas produktu ir svarīgākās uztura sastāvdaļas Eiropas Savienībā. Tā kā trīs gadu laikā pesticīdu lietošanā notiek būtiskas izmaiņas, tie šajos pārtikas produktos ir jākontrolē vairākos triju gadu ciklos, lai varētu novērtēt to iedarbību uz patērētājiem un Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu.

| (3) | Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, izanalizējot 642 paraugus, ar vairāk nekā 99 % ticamību var noteikt paraugu, kurā pesticīdu atlieku daudzums pārsniedz noteikšanas robežu (NR), ja vien atlieku daudzums, kas pārsniedz šo robežu, ir vismaz 1 % produktu. Šo paraugu ņemšana jāuztic dalībvalstīm, vienmērīgi sadalot paraugu skaitu atbilstoši iedzīvotāju skaitam tā, lai tiktu paņemti ne mazāk kā 12 viena produkta paraugi gadā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, izanalizējot 642 paraugus, ar vairāk nekā 99 % ticamību var noteikt paraugu, kurā pesticīdu atlieku daudzums pārsniedz noteikšanas robežu (NR), ja vien atlieku daudzums, kas pārsniedz šo robežu, ir vismaz 1 % produktu. Šo paraugu ņemšana jāuztic dalībvalstīm, vienmērīgi sadalot paraugu skaitu atbilstoši iedzīvotāju skaitam tā, lai tiktu paņemti ne mazāk kā 12 viena produkta paraugi gadā.

| (4) | ES oficiālās kontroles programmas 2009. gada analīžu rezultāti (4) liecina, ka lauksaimniecības produktos biežāk nekā iepriekš tiek konstatēti daži pesticīdi, tādējādi apliecinot, ka notiek izmaiņas šo pesticīdu lietošanas veidā. Šie pesticīdi būtu jāiekļauj kontroles programmā papildus pesticīdiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 915/2010, lai nodrošinātu, ka pesticīdi, uz kuriem attiecas kontroles programma, atbilst pesticīdiem, ko izmanto praksē. |
| --- | --- |

(4)

ES oficiālās kontroles programmas 2009. gada analīžu rezultāti (4) liecina, ka lauksaimniecības produktos biežāk nekā iepriekš tiek konstatēti daži pesticīdi, tādējādi apliecinot, ka notiek izmaiņas šo pesticīdu lietošanas veidā. Šie pesticīdi būtu jāiekļauj kontroles programmā papildus pesticīdiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 915/2010, lai nodrošinātu, ka pesticīdi, uz kuriem attiecas kontroles programma, atbilst pesticīdiem, ko izmanto praksē.

| (5) | Dažu pesticīdu analīzei, jo īpaši to pesticīdu, kas kontroles programmā iekļauti ar šo regulu, vai to pesticīdu analīzei, kuriem ir ļoti sarežģīta atlieku definīcija, 2012. gadā nevajadzētu būt obligātai, lai oficiālajām laboratorijām atvelētu laiku apstiprināt šo pesticīdu analīzei vajadzīgās metodes, ja tas vēl nav izdarīts. |
| --- | --- |

(5)

Dažu pesticīdu analīzei, jo īpaši to pesticīdu, kas kontroles programmā iekļauti ar šo regulu, vai to pesticīdu analīzei, kuriem ir ļoti sarežģīta atlieku definīcija, 2012. gadā nevajadzētu būt obligātai, lai oficiālajām laboratorijām atvelētu laiku apstiprināt šo pesticīdu analīzei vajadzīgās metodes, ja tas vēl nav izdarīts.

| (6) | Ja pesticīda atlieku definīcijā ir ietvertas citas aktīvās vielas, metabolīti vai noārdīšanās produkti, par tiem ir jāziņo atsevišķi. |
| --- | --- |

(6)

Ja pesticīda atlieku definīcijā ir ietvertas citas aktīvās vielas, metabolīti vai noārdīšanās produkti, par tiem ir jāziņo atsevišķi.

| (7) | Vadlīnijas par metožu apstiprināšanu un kvalitātes kontroles procedūrām, kas attiecas uz pesticīdu atlieku analīzi pārtikā un barībā, ir publicētas Komisijas tīmekļa vietnē (5). Ar konkrētiem nosacījumiem dalībvalstīm ir jāļauj izmantot kvalitatīvā skrīninga metodes. |
| --- | --- |

(7)

Vadlīnijas par metožu apstiprināšanu un kvalitātes kontroles procedūrām, kas attiecas uz pesticīdu atlieku analīzi pārtikā un barībā, ir publicētas Komisijas tīmekļa vietnē (5). Ar konkrētiem nosacījumiem dalībvalstīm ir jāļauj izmantot kvalitatīvā skrīninga metodes.

| (8) | Dalībvalstis, Komisija un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir vienojušās par īstenošanas pasākumiem, kas attiecas uz dalībvalstu sniegto informāciju, piemēram, standartizētu paraugu aprakstu (SPA) (6), saskaņā ar kuru iesniedzami pesticīdu atlieku analīzes rezultāti. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstis, Komisija un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir vienojušās par īstenošanas pasākumiem, kas attiecas uz dalībvalstu sniegto informāciju, piemēram, standartizētu paraugu aprakstu (SPA) (6), saskaņā ar kuru iesniedzami pesticīdu atlieku analīzes rezultāti.

| (9) | Paraugu ņemšanas procedūrām jāpiemēro Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (7), un kurā iekļautas Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās paraugu ņemšanas metodes un procedūras. |
| --- | --- |

(9)

Paraugu ņemšanas procedūrām jāpiemēro Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (7), un kurā iekļautas Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās paraugu ņemšanas metodes un procedūras.

| (10) | Ir jāizvērtē, vai ir ievēroti maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi zīdaiņu pārtikā, kas noteikti saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīvā 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem (8) un saskaņā ar 7. pantu Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīvā 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (9), ņemot vērā tikai tās atlieku definīcijas, kas ir minētas Regulā (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

Ir jāizvērtē, vai ir ievēroti maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi zīdaiņu pārtikā, kas noteikti saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīvā 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem (8) un saskaņā ar 7. pantu Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīvā 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (9), ņemot vērā tikai tās atlieku definīcijas, kas ir minētas Regulā (EK) Nr. 396/2005.

| (11) | Tiklīdz tiek ieviestas attiecīgās metodes, ir jāizvērtē arī pesticīdu iespējamā kopējā, kumulatīvā un sinerģiskā ietekme. Vispirms atbilstīgi I pielikumam ir jāizvērtē daži organofosfāti, karbamāti, triazoli un piretroīdi. |
| --- | --- |

(11)

Tiklīdz tiek ieviestas attiecīgās metodes, ir jāizvērtē arī pesticīdu iespējamā kopējā, kumulatīvā un sinerģiskā ietekme. Vispirms atbilstīgi I pielikumam ir jāizvērtē daži organofosfāti, karbamāti, triazoli un piretroīdi.

| (12) | Attiecībā uz vienas atliekas noteikšanas metodēm dalībvalstis var izpildīt pienākumu veikt šo analīzi, izmantojot oficiālās laboratorijas, kurās jau ir apstiprinātas vajadzīgās metodes. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz vienas atliekas noteikšanas metodēm dalībvalstis var izpildīt pienākumu veikt šo analīzi, izmantojot oficiālās laboratorijas, kurās jau ir apstiprinātas vajadzīgās metodes.

| (13) | Līdz katra gada 31. augustam dalībvalstīm būtu jāiesniedz informācija par iepriekšējo kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(13)

Līdz katra gada 31. augustam dalībvalstīm būtu jāiesniedz informācija par iepriekšējo kalendāro gadu.

| (14) | Lai novērstu iespējamos pārpratumus, kas varētu rasties secīgu daudzgadu programmu savstarpējas pārklāšanās dēļ, un nodrošinātu tiesisko noteiktību, ir jāatceļ Regula (ES) Nr. 915/2010. Tomēr tā arī turpmāk jāpiemēro paraugiem, kas pārbaudīti 2011. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērstu iespējamos pārpratumus, kas varētu rasties secīgu daudzgadu programmu savstarpējas pārklāšanās dēļ, un nodrošinātu tiesisko noteiktību, ir jāatceļ Regula (ES) Nr. 915/2010. Tomēr tā arī turpmāk jāpiemēro paraugiem, kas pārbaudīti 2011. gadā.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dalībvalstis 2012., 2013. un 2014. gadā ņem un atbilstīgi I pielikumam analizē pesticīda/produkta kombināciju paraugus.

Katra produkta paraugu skaits atbilst II pielikumā noteiktajam skaitam.

2. pants

1.   Paraugu partiju ņem izlases kārtā.

Paraugu ņemšanas procedūra, tostarp vienību skaits, atbilst Direktīvā 2002/63/EK noteiktajām prasībām.

2.   Paraugus analizē saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 396/2005 noteiktajām atlieku definīcijām. Ja minētajā regulā nav skaidras kāda pesticīda atlieku definīcijas, piemēro atlieku definīciju, kas minēta šīs regulas I pielikumā.

3. pants

1.   Dalībvalstis iesniedz 2012., 2013. un 2014. gadā pārbaudīto paraugu analīzes rezultātus attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2015. gada 31. augustam. Šos rezultātus iesniedz atbilstīgi III pielikumā aprakstītajam standartizētajam paraugu aprakstam (SPA).

2.   Ja pesticīdu atlieku definīcijā ietvertas aktīvās vielas, metabolīti un/vai noārdīšanās vai reakciju produkti, dalībvalstis informē par analīzes rezultātiem saskaņā ar pesticīdu atlieku juridisko definīciju. Ja tiek noteikts atsevišķu pesticīdu atlieku definīcijā minētu galveno izomēru vai metabolītu saturs, iegūtos rezultātus par katru no tiem iesniedz atsevišķi.

4. pants

Regulu (EK) Nr. 915/2010 atceļ.

Tomēr to arī turpmāk piemēro paraugiem, kas pārbaudīti 2011. gadā.

5. pants

Šī regula stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.

2

(3)  OV L 269, 13.10.2010., 8. lpp.

3

(4)  Eiropas Savienības 2009. gada ziņojums par pesticīdu atliekām pārtikā. EFSA Journal 2011, 9(11):2430 [529. lpp.], http://ec.europa.eu/food/plant/protection/pesticides/docs/2009_eu_report_ppesticide_residues_food_en.pdf.

4

EFSA Journal

(5)  Dokuments SANCO/10684/2009, ko īstenoja līdz 1.1.2010. http://ec.europa.eu/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

5

(6)  Vispārīgi norādījumi par SPA, kas aizpildāmi saistībā ar visiem datiem, ko apkopo Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, pieejami šīs iestādes 2010. gada žurnālā; 8(1):1457 [54 lpp.] tīmekļa vietnē http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1457.htm.

6

(7)  OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.

7

(8)  OV L 401, 30.12.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 339, 30.12.2006., 16. lpp.

9

---

I PIELIKUMS

| A daļa. | Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē augu izcelsmes izstrādājumos/uz tiem |
| --- | --- |

A daļa.

Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē augu izcelsmes izstrādājumos/uz tiem

2012

2013

2014

Piezīmes

2,4-D

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: 2,4-D veidā izteikta 2,4-D un tā esteru satura summa.

2012. gadā 2,4-D brīvās skābes saturu analizē baklažānos, ziedkāpostos un galda vīnogās, 2013. gadā — aprikozēs un vīna vīnogās un 2014. gadā — apelsīnos/mandarīnos. Pārējos produktos tās saturu analizē pēc brīvprātības principa.

2-fenilfenols

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Abamektīns

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: avermektīna B1a, avermektīna B1b un avermektīna B1a delta-8,9 izomēra summa.

2012. gadā avermektīna B1a delta-8,9 izomēru analīzē pēc brīvprātības principa.

Acefāts

(2)

(3)

(1)

Acetamiprīds

(2)

(3)

(1)

Akrinatrīns

(2)

(3)

(1)

Aldikarbs

(2)

(3)

(1)

Amitrāzs

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: amitrāzs, tostarp amitrāza veidā izteikti metabolīti, kas satur 2,4-dimetilanilīnu.

2012. gadā analizē paprikā, 2013. gadā — ābolos un tomātos un 2014. gadā — bumbieros. Pārējos produktos to saturu analizē pēc brīvprātības principa.

Amitrāzu (pamatvielas) un tā metabolītus 2,4–dimetilformanilīda (DMF) un N-(2,4–dimetilfenil)-N′-metilformamīda (DMPF), kas nosakāmi ar vairāku atlieku noteikšanas metodēm, vēlams analizēt atsevišķi un attiecīgi arī ziņot par katru no tiem atsevišķi.

Amitrols

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Azinfosmetils

(2)

(3)

(1)

Azoksistrobīns

(2)

(3)

(1)

Benfurakarbs

(2)

(3)

(1)

Ātra un pilnīga noārdīšanās līdz karbofurānam un 3-hidroksikarbofurānam. Pamatviela (benfurakarbs) analizējama pēc brīvprātības principa.

Bifentrīns

(2)

(3)

(1)

Bifenils

(2)

(3)

(1)

Bitertanols

(2)

(3)

(1)

Boskalīds

(2)

(3)

(1)

Bromīda jons

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tikai paprikā, 2013. gadā — dārza salātos un tomātos un 2014. gadā — rīsos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Brompropilāts

(2)

(3)

(1)

Bromukonazols

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Bupirimāts

(2)

(3)

(1)

Buprofezīns

(2)

(3)

(1)

Kaptāns

(2)

(3)

(1)

Sēkleņiem, zemenēm, avenēm, jāņogām, tomātiem un pupām piemēro īpašu atlieku definīciju, kas ietver kaptāna un folpeta satura summu. Uz pārējiem produktiem attiecas atlieku definīcija, kas ietver tikai kaptāna saturu.

Ziņas par folpetu un kaptānu atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tiem un par to satura summu.

Karbarils

(2)

(3)

(1)

Karbendazīms

(2)

(3)

(1)

Karbofurāns

(2)

(3)

(1)

Karbosulfāns

(2)

(3)

(1)

Ātra ievērojama daudzuma noārdīšanās līdz karbofurānam un 3-hidroksikarbofurānam. Pamatviela (karbosulfāns) analizējama pēc brīvprātības principa.

Hlorantraniliprols

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Hlorfenapirs

(2)

(3)

(1)

Hlorfenvinfoss

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Hlormekvats

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē baklažānos, galda vīnogās un kviešos, 2013. gadā — rudzos/auzās, tomātos un vīna vīnogās un 2014. gadā — burkānos, bumbieros, rīsos un kviešu miltos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Hlortalonils

(2)

(3)

(1)

Hlorprofāms

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: hlorprofāms un hlorprofāma veidā izteikts 3-hloranilīns.

Kartupeļu gadījumā (analīze paredzēta 2014. gadā) atlieku definīcija ietver tikai pamatvielu.

Hlorpirifoss

(2)

(3)

(1)

Hlorpirifosmetils

(2)

(3)

(1)

Klofentezīns

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Klotianidīns

(2)

(3)

(1)

Ciflutrīns

(2)

(3)

(1)

Cimoksanils

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Cipermetrīns

(2)

(3)

(1)

Ciprokonazols

(2)

(3)

(1)

Ciprodinils

(2)

(3)

(1)

Ciromazīns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Deltametrīns (cis-deltametrīns)

(2)

(3)

(1)

Diazinons

(2)

(3)

(1)

Dihlofluanīds

(2)

(3)

(1)

(9), (8) piezīmes

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu. Jākontrolē metabolīts DMSA (N,N-dimetil-N-fenolsulfamīds) un jāziņo atbilstoši apstiprinātajai metodei.

Dihlorvoss

(2)

(3)

(1)

Diklorāns

(2)

(3)

(1)

Dikofols

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Dikrotofoss

(2)

(3)

(1)

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

2012. gadā to analizē baklažānos un ziedkāpostos un 2014. gadā — pupās. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Dietofenkarbs

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Difenokonazols

(2)

(3)

(1)

Diflubenzurons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Dimetoāts

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: dimetoāta un dimetoāta veidā izteikta ometoāta satura summa. Ziņas par dimetoātu un ometoātu atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tiem un par to satura summu.

Dimetomorfs

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Dinikonazols

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Difenilamīns

(2)

(3)

(1)

Ditianons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Ditiokarbamāti

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: CS2 veidā izteikti ditiokarbamāti, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirams, cirams.

Analīzi veic visiem minētajiem produktiem, izņemot apelsīnu sulu un olīveļļu.

Dodīns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Endosulfāns

(2)

(3)

(1)

EPN

(2)

(3)

(1)

Epoksikonazols

(2)

(3)

(1)

Etefons

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tā saturu apelsīnu sulā, paprikā, kviešos un galda vīnogās, 2013. gadā — ābolos, rudzos/auzās, tomātos un vīna vīnogās un 2014. gadā — apelsīnos/mandarīnos, rīsos un kviešu miltos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Etions

(2)

(3)

(1)

Etirimols

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Neanalizē graudaugos.

Etofenprokss

(2)

(3)

(1)

Etoprofoss

(2)

(3)

(1)

Famoksadons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Fenamifoss

(2)

(3)

(1)

Fenamidons

(2)

(3)

(1)

Fenarimols

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Fenazakvins

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Fenbukonazols

(2)

(3)

(1)

Fenbutatīnoksīds

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

2012. gadā analizē tā saturu baklažānos, paprikā un galda vīnogās, 2013. gadā — ābolos un tomātos un 2014. gadā — apelsīnos/mandarīnos un bumbieros. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Fenheksamīds

(2)

(3)

(1)

Fenitrotions

(2)

(3)

(1)

Fenoksikarbs

(2)

(3)

(1)

Fenpropatrīns

(2)

(3)

(1)

Fenpropimorfs

(2)

(3)

(1)

Fenpiroksimāts

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Fentions

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Fenvalerāts/esfenvalerāts (summa)

(2)

(3)

(1)

Fipronils

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: fipronila un fipronila veidā izteikta sulfona metabolīta summa (MB46136).

Fluazifops

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: fluazifop-P-butils (fluazifopskābe (brīva un konjugāts)).

Brīvas fluazifopsskābes un butilestera saturu 2012. gadā analizē ziedkāpostos, zirņos un paprikā, 2013. gadā — galviņkāpostos un zemenēs un 2014. gadā — pupās, burkānos, kartupeļos un spinātos. Tās saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Fludioksonils

(2)

(3)

(1)

Flufenoksurons

(2)

(3)

(1)

Fluopirāms

(3)

(1)

(7) piezīme

Flukvinkonazols

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Flusilazols

(2)

(3)

(1)

Flutriafols

(2)

(3)

(1)

Folpets

(2)

(3)

(1)

Sēkleņiem, zemenēm, avenēm, jāņogām, tomātiem un pupām piemēro īpašu atlieku definīciju, kas ietver kaptāna un folpeta satura summu. Uz pārējiem produktiem attiecas atlieku definīcija, kas ietver tikai folpeta saturu.

Ziņas par folpetu un kaptānu atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tiem un par to satura summu.

Formetanāts

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Atlieku definīcija: formetanāta un formetanāta hidrohlorīda veidā izteikta tā sāļu summa.

Formotions

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Fostiazāts

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Glifosāts

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tā saturu kviešos, 2013. gadā — rudzos/auzās un 2014. gadā — kviešu miltos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Haloksifops, tostarp haloksifops-R

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: haloksifopa-R metilesteris, haloksifops-R un haloksifopa-R konjugāti, izteikti kā haloksifops-R.

Brīvas haloksifopskābes saturu 2012. gadā analizē ziedkāpostos un zirņos, 2013. gadā — galviņkāpostos un zemenēs un 2014. gadā — pupās (ar pākstīm), burkānos, kartupeļos un spinātos. Tās saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Heksakonazols

(2)

(3)

(1)

Heksitiazokss

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Imazalils

(2)

(3)

(1)

Imidakloprīds

(2)

(3)

(1)

Indoksakarbs

(2)

(3)

(1)

Iprodions

(2)

(3)

(1)

Iprovalikarbs

(2)

(3)

(1)

Izokarbofoss

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme. Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

Izofenfosmetils

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Izoprokarbs

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Krezoksimmetils

(2)

(3)

(1)

Lambda-cihalotrīns

(2)

(3)

(1)

Linurons

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Lufenurons

(2)

(3)

(1)

Malations

(2)

(3)

(1)

Mandipropamīds

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Mepanipirīms

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Atlieku definīcija: mepanipirīms un mepanipirīma veidā izteikts tā metabolīts 2-anilīn-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidīns.

Mepikvats

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tā saturu kviešos, 2013. gadā — rudzos/auzās un tomātos un 2014. gadā — bumbieros, rīsos un kviešu miltos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Meptildinokaps

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: meptildinokapa veidā izteikta 2,4 DNOPC un 2,4 DNOP summa.

Metalaksils

(2)

(3)

(1)

Metkonazols

(2)

(3)

(1)

Metamidofoss

(2)

(3)

(1)

Metidations

(2)

(3)

(1)

Metiokarbs

(2)

(3)

(1)

Metomils

(2)

(3)

(1)

Ziņas par metomilu un tiokarbu atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tiem un par to satura summu.

Metoksihlors

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Metoksifenozīds

(2)

(3)

(1)

Metobromurons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

Monokrotofoss

(2)

(3)

(1)

Miklobutanils

(2)

(3)

(1)

Nitenpirāms

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tā saturu paprikā, 2013. gadā — persikos un 2014. gadā — gurķos un pupās (ar pākstīm). Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

Oksadiksils

(2)

(3)

(1)

Oksamils

(2)

(3)

(1)

Oksidemetonmetils

(2)

(3)

(1)

Paklobutrazols

(2)

(3)

(1)

Parations

(2)

(3)

(1)

Parationmetils

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Penkonazols

(2)

(3)

(1)

Pencikurons

(2)

(3)

(1)

Pendimetalīns

(2)

(3)

(1)

Fentoāts

(2)

(3)

(1)

Fozalons

(2)

(3)

(1)

Fosmets

(2)

(3)

(1)

Foksīms

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Pirimikarbs

(2)

(3)

(1)

Pirimifosmetils

(2)

(3)

(1)

Prohlorāzs

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: prohlorāza un prohlorāza veidā izteiktu metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenolu, summa.

Procimidons

(2)

(3)

(1)

Profenofoss

(2)

(3)

(1)

Propamokarbs

(2)

(3)

(1)

2012. gadā analizē tā saturu baklažānos, ziedkāpostos un paprikā, 2013. gadā — ābolos, galviņkāpostos, dārza salātos, galda vīnogās un tomātos un 2014. gadā — pupās, burkānos, gurķos, apelsīnos/klementīnos, kartupeļos un zemenēs. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Propargīts

(2)

(3)

(1)

Propikonazols

(2)

(3)

(1)

Propoksurs

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Propizamīds

(2)

(3)

(1)

Protiokonazols

(2)

(3)

(1)

(9) piezīme

Atlieku definīcija: protiokonazol-destio.

Protiofoss

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

Pimetrozīns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

2012. gadā tā saturu analizē pēc brīvprātības principa (uzsvaru liekot uz baklažāniem un papriku). 2013. gadā tā saturu analizē galviņkāpostos, dārza salātos, zemenēs un tomātos un 2014. gadā — gurķos. Tā saturu pārējos produktos analizē pēc brīvprātības principa.

Piraklostrobīns

(2)

(3)

(1)

Piretrīni

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Piridabēns

(2)

(3)

(1)

Pirimetanils

(2)

(3)

(1)

Piriproksifēns

(2)

(3)

(1)

Hinoksifēns

(2)

(3)

(1)

Rotenons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Spinosads

(2)

(3)

(1)

Spirodiklofēns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Spiromezifēns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Spiroksamīns

(2)

(3)

(1)

Taufluvalināts

(2)

(3)

(1)

Tebukonazols

(2)

(3)

(1)

Tebufenozīds

(2)

(3)

(1)

Tebufenpirāds

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Teflubenzurons

(2)

(3)

(1)

Teflutrīns

(2)

(3)

(1)

Terbutilazīns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Tetrakonazols

(2)

(3)

(1)

Tetradifons

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Tetrametrīns

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Piemēro atlieku definīciju, kas ietver tikai pamatvielu.

Tiabendazols

(2)

(3)

(1)

Tiakloprīds

(2)

(3)

(1)

Tiametoksams

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: tiametoksama un tiametoksama veidā izteikta klotianidīna satura summa.

Ziņas par tiametoksamu un klotianidīnu atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tiem un par to satura summu.

Tiofanātmetils

(2)

(3)

(1)

Tolklofosmetils

(2)

(3)

(1)

Tolilfluanīds

(2)

(3)

(1)

Neanalizē graudaugos.

Triadimefons un triadimenols

(2)

(3)

(1)

Atlieku definīcija: triadimefona un triadimenola satura summa.

Ziņas par abām vielām atbilstīgi SPA sniedz atsevišķi par katru no tām un par to satura summu.

Triazofoss

(2)

(3)

(1)

Trihlorfons

(2)

(3)

(1)

(7) piezīme

Trifloksistrobīns

(2)

(3)

(1)

Triflumurons

(2)

(3)

(1)

Trifluralīns

(2)

(3)

(1)

Tritikonazols

(2)

(3)

(1)

Vinklozolīns

(2)

(3)

(1)

(8) piezīme

Neanalizē graudaugos.

Atlieku definīcija: vinklozolīna un vinklozolīna veidā izteiktu visu metabolītu, kas satur 3,5-dihloranilīnu, summa.

Zoksamīds

(2)

(3)

(1)

| B daļa. | Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē dzīvnieku izcelsmes izstrādājumos/uz tiem |
| --- | --- |

B daļa.

Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē dzīvnieku izcelsmes izstrādājumos/uz tiem

2012

2013

2014

Piezīmes

Aldrīns un dieldrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: dieldrīna veidā izteikta aldrīna un dieldrīna satura summa.

Azinfosetils

(4)

(5)

(6)

Bifentrīns

(4)

(5)

(6)

Biksafēns

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Pēc brīvprātības principa analizē olās (2012), pienā un cūkgaļā (2013).

Boskalīds

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: boskalīda un M 510F01, tostarp tā konjugātu, summa, izteikta boskalīda veidā.

Pamatvielu boskalīdu pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Karbendazīms un tiofanātmetils, izteikti karbendazīma veidā

(5)

(6)

Atlieku definīcija: karbendazīms un tiofanātmetils, izteikti karbendazīma veidā.

Karbendazīmu pēc brīvprātības principa analizē no 2013. gada.

Hlordāns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: hlordāna veidā izteikta cis- un trans-izomēru un oksihlordāna summa.

Hlormekvats

(5)

(6)

No 2013. gada pēc brīvprātības principa analizē govs pienā.

Hlorbenzilāts

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Hlorprofāms

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: hlorprofāms un hlorprofāma veidā izteikta 4'-hidroksihlorprofām-O-sulfoskābe (4-HSA).

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Hlorpirifoss

(4)

(5)

(6)

Hlorpirifosmetils

(4)

(5)

(6)

Klopiralīds

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Ciflutrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: ciflutrīns, tai skaitā citi tā izomēru maisījumi (izomēru summa) (F).

Cipermetrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: cipermetrīns, tai skaitā citi tā izomēru maisījumi (izomēru summa).

Ciprokonazols

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

DDT

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: DDT veidā izteikta p,p′-DDT, o,p′-DDT, p-p′-DDE un pp,p′-DDD (TDE) summa (F).

Deltametrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: cis-deltametrīns.

Diazinons

(4)

(5)

(6)

Dikamba

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Dihlorprops-P, ieskaitot dihlorpropu-P

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Endosulfāns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: alfa un beta izomēru un endosulfāna sulfāta summa, izteikta endosulfāna veidā

Endrīns

(4)

(5)

(6)

Epoksikonazols

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Etofenprokss

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Famoksadons

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Fenpropidīns

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: fenpropidīna veidā izteikta fenpropidīna un CGA289267 summa.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Fenpropimorfs

(5)

(6)

Atlieku definīcija: Fenpropimorfa veidā izteikta fenpropimorfa karbonskābe (BF 421-2).

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē cūkgaļā.

Fentions

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: fentiona un tā skābekļa analoga, to sulfoksīdu un sulfona summa, izteikta fentiona veidā (F).

Fenvalerāts/esfenvalerāts

(4)

(5)

(6)

Fluazifops

(5)

(6)

Atlieku definīcija: fluazifop-P-butils (fluazifopskābe (brīva un konjugāts)).

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē pienā.

Flukvinkonazols

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

2012. gadā pēc brīvprātības principa analizē sviestā.

Fluopirāms

(5)

(6)

(7) piezīme

Fluroksipīrs

(6)

Flusilazols

(5)

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. gadā.

Atlieku definīcija: flusilazola un flusilazola veidā izteikta tā metabolīta IN-F7321 ([bis-(4-fluorofenil) metil]silanols) summa (F).

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē cūkgaļā.

Glufozinātamonijs

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: glufozināta, tā sāļu, MPP un NAG summa, izteikta glufozināta ekvivalentos.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Glifosāts

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Haloksifops

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: haloksifops-R un haloksifopa-R konjugāti, izteikti haloksifopa-R veidā (F).

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Heptahlors

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: heptahlora un heptachlora veidā izteikta heptahlora epoksīda summa.

Heksahlorbenzols

(4)

(5)

(6)

Heksahlorcikloheksāns (HCH), alfa izomērs

(4)

(5)

(6)

Heksahlorcikloheksāns (HCH), beta izomērs

(4)

(5)

(6)

Heksahlorcikloheksāns (HCH) (gamma izomērs) (lindāns) (F)

(4)

(5)

(6)

Indoksakarbs

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: indoksakarbs S un R izomēru summas veidā.

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Joksinils

(5)

(6)

Atlieku definīcija: joksinila, tā sāļu un esteru summa, izteikta joksinila veidā (F).

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē cūkgaļā.

Maleīnskābes hidrazīds

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Pienam un piena produktiem piemēro šādu atlieku definīciju: maleīnskābes hidrazīds un maleīnskābes hidrazīda veidā izteikti tā konjugāti.

No 2013. gada pēc brīvprātības principa analizē govs pienā.

2012. gadā pēc brīvprātības principa analizē olās.

Mepikvats

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Metaflumizons

(4)

(5)

(6)

(7) piezīme

Atlieku definīcija: E un Z izomēru summa.

2012. gadā pēc brīvprātības principa analizē olās.

Metazahlors

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: metazahlors, tai skaitā metazahlorā izteikti noārdīšanās un ķīmisko reakciju produkti, kurus var noteikt kā 2,6-dimetilanilīnu.

Metidations

(4)

(5)

(6)

Metoksihlors

(4)

(5)

(6)

Parations

(4)

(5)

(6)

Parationmetils

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: parationmetila un parationmetila veidā izteikta paraoksonmetila summa.

Permetrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: cis- un trans-permetrīna summa.

Pirimifosmetils

(4)

(5)

(6)

Prohlorāzs

(5)

(6)

Atlieku definīcija: prohlorāza un prohlorāza veidā izteiktu metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenolu, summa.

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē cūkgaļā.

Profenofoss

(4)

(5)

(6)

Protiokonazols

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: protiokonazol-destio.

Pirazofoss

(4)

(5)

(6)

Piridāts

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: piridāta, tā hidrolīzes produkta CL 9673 (6-hlor-4-hidroksi-3-fenilpiridazīns) un CL 9673 hidrolizējamo konjugātu summa, izteikta piridāta veidā.

Resmetrīns

(4)

(5)

(6)

Atlieku definīcija: izomēru summa (F).

Spinosads

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: spinosīna A un spinosīna D summa, izteikta spinosada veidā (F).

Spiroksamīns

(5)

(6)

Atlieku definīcija: spiroksamīna karbonskābe, izteikta spiroksamīna veidā.

2013. gadā pēc brīvprātības principa analizē pienā.

Taufluvalināts

(4)

(5)

(6)

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Tebukonazols

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Tetrakonazols

(4)

(5)

(6)

Pēc brīvprātības principa analizē sviestā (2012) un pienā (2013).

Tiakloprīds

(6)

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

2014. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

Topramezons

(6)

(7) piezīme

Neattiecas uz izstrādājumiem 2012. un 2013. gadā.

Atlieku definīcija: BAS 670H.

Triazofoss

(4)

(5)

(6)

---

(1)  Pupas ar pākstīm (svaigas vai saldētas), burkāni, gurķi, apelsīni vai mandarīni, bumbieri, kartupeļi, rīsi, spināti (svaigi vai saldēti) un kviešu milti.

(2)  Baklažāni, banāni, ziedkāposti vai brokoļi, galda vīnogas, apelsīnu sula, zirņi bez pākstīm (svaigi vai saldēti), paprika, kvieši un neapstrādāta olīveļļa (eļļas apstrādes koeficients = 5, ņemot vērā olīveļļas standarta ražošanas apjomu 20 % no olīvu ražas apmērā).

(3)  Āboli, galviņkāposti, puravi, dārza salāti, tomāti, persiki, tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi; rudzi vai auzas, zemenes un vīna vīnogas (sarkanās vai baltās).

(4)  Sviests, vistu olas.

(5)  Govs piens, cūkgaļa.

(6)  Mājputnu gaļa, aknas (liellopu vai citu atgremotāju, cūku un mājputnu).

(7)  2012. gadā analizē pēc brīvprātības principa.

(8)  Vielas, kurām ir sarežģīta atlieku definīcija. Oficiālās laboratorijas savu spēju un iespēju robežās analizē šīs vielas, ņemot vērā atlieku pilno definīciju, un ziņo par iegūtajiem rezultātiem saskaņā ar SPA.

(9)  Vielas, kas saskaņā ar 2009. gada oficiālās kontroles programmas datiem netiek konstatētas augstās koncentrācijā. Analizē tās oficiālās laboratorijas, kurās jau apstiprinātas vajadzīgās metodes. Laboratorijām, kurās nav apstiprinātu metožu, 2012. un 2013. gadā metodes apstiprināšana nav obligāta.

---

II PIELIKUMS

Regulas 1. pantā minētais paraugu skaits

| 1. | Paraugu skaits, kas katrai dalībvalstij jāņem un jāanalizē, norādīts 5. punktā sniegtajā tabulā. |
| --- | --- |

1.

Paraugu skaits, kas katrai dalībvalstij jāņem un jāanalizē, norādīts 5. punktā sniegtajā tabulā.

| 2. | Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu, 2012. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit zīdaiņiem paredzētu apstrādātu graudaugu pārtikas produktu paraugus.
  Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar minēto tabulu, 2013. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē pavisam desmit zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtikas produktu paraugus.
  Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar minēto tabulu, 2014. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē pavisam desmit zīdaiņiem paredzētu mākslīgo maisījumu un mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu paraugus. |
| --- | --- |

2.

Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu, 2012. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit zīdaiņiem paredzētu apstrādātu graudaugu pārtikas produktu paraugus.

Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar minēto tabulu, 2013. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē pavisam desmit zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtikas produktu paraugus.

Papildus paraugiem, kas noteikti saskaņā ar minēto tabulu, 2014. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē pavisam desmit zīdaiņiem paredzētu mākslīgo maisījumu un mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu paraugus.

| 3. | Ja iespējams, saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu ņem un analizē vienu paraugu no katras tādu izstrādājumu kategorijas, kas ir bioloģiskās lauksaimniecības produkti. |
| --- | --- |

3.

Ja iespējams, saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu ņem un analizē vienu paraugu no katras tādu izstrādājumu kategorijas, kas ir bioloģiskās lauksaimniecības produkti.

| 4. | Dalībvalstis, kas izmanto vairāku atlieku noteikšanas metodes, kvalitatīvās skrīninga metodes drīkst izmantot līdz 15 % paraugu, kurus ņem un analizē saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu. Ja dalībvalsts izmanto kvalitatīvās skrīninga metodes, pārējos paraugus tā analizē, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes.
  Ja kvalitatīvā skrīninga rezultāti ir pozitīvi, dalībvalsts izmanto parasto mērķa metodi rezultātu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis, kas izmanto vairāku atlieku noteikšanas metodes, kvalitatīvās skrīninga metodes drīkst izmantot līdz 15 % paraugu, kurus ņem un analizē saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu. Ja dalībvalsts izmanto kvalitatīvās skrīninga metodes, pārējos paraugus tā analizē, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes.

Ja kvalitatīvā skrīninga rezultāti ir pozitīvi, dalībvalsts izmanto parasto mērķa metodi rezultātu aprēķināšanai.

| 5. | Paraugu skaits katrai dalībvalstij






  Dalībvalsts | Paraugi |
| --- | --- | --- |
| BE | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| FR | 66 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| RO | 17 |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| PARAUGU MINIMĀLAIS KOPSKAITS: 642 |

5.

Paraugu skaits katrai dalībvalstij

Dalībvalsts

Paraugi

BE

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DK

12 (1)

15 (2)

DE

93

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

ES

45

FR

66

IE

12 (1)

15 (2)

IT

65

CY

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

AT

12 (1)

15 (2)

PL

45

PT

12 (1)

15 (2)

RO

17

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

FI

12 (1)

15 (2)

SE

12 (1)

15 (2)

UK

66

PARAUGU MINIMĀLAIS KOPSKAITS: 642

---

(1)  Minimālais paraugu skaits katrai izmantotajai vienas atliekas noteikšanas metodei.

(2)  Minimālais paraugu skaits katrai izmantotajai vairāku atlieku noteikšanas metodei.

---

III PIELIKUMS

| 1. | Pārtikas un barības standartizētais paraugu apraksts (SPA) ir veidlapas paraugs, kas jāizmanto, ziņojot par pesticīdu atlieku analīžu rezultātiem. |
| --- | --- |

1.

Pārtikas un barības standartizētais paraugu apraksts (SPA) ir veidlapas paraugs, kas jāizmanto, ziņojot par pesticīdu atlieku analīžu rezultātiem.

| 2. | SPA ir iekļautas standartizētas datu vienības (paraugu vai analīžu rezultātu raksturlielumi, piemēram, izcelsmes valsts, produkts, analīzes metode, noteikšanas robeža, rezultāti utt.), vispāratzītā terminoloģija un apstiprināšanas noteikumi, kuru mērķis ir datu kvalitātes uzlabošana.

  1.   tabula


  Standartizētā paraugu apraksta datu vienību saraksts











  Vienības kods | Vienības nosaukums | Vienības nosaukuma atšifrējums | Datu veids (1) | Vispāratzītā terminoloģija | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S.01 | labSampCode | Laboratorijas parauga kods | xs:string (20) | | Analizētā parauga burtu un ciparu kods. |
| S.03 | lang | Valoda | xs:string (2) | LANG | Valoda, kādā aizpildīti brīvā teksta lauki (ISO-639-1). |
| S.04 | sampCountry | Paraugu ņemšanas valsts | xs:string (2) | COUNTRY | Valsts, kurā attiecīgais paraugs ņemts. (ISO 3166-1-alfa-2). |
| S.06 | origCountry | Produkta izcelsmes valsts | xs:string (2) | COUNTRY | Produkta izcelsmes valsts (ISO 3166-1-alfa-2 valsts kods) |
| S.13 | prodCode | Produkta kods | xs:string (20) | MATRIX | Analizētā pārtikas produkta kods, kas piešķirts saskaņā ar MATRIX katalogu. |
| S.14 | prodText | Pilnīgs produkta apraksts | xs:string (250) | | Brīvā tekstā sniegts paņemtā parauga detalizēts raksturojums. Šis lauks aizpildāms obligāti, ja “produkta kods” ir “XXXXXXA” (nav iekļauts sarakstā). |
| S.15 | prodProdMeth | Ražošanas metode | xs:string (5) | PRODMD | Kods, kas sniedz papildu informāciju par analizējamā pārtikas produkta ražošanas veidu. |
| S.17 | prodTreat | Produkta apstrāde | xs:string (5) | PRODTR | Izmanto, lai raksturotu pārtikas produkta ražošanā lietotās apstrādes metodes. |
| S.21 | prodCom | Komentāri par produktu | xs:string (250) | | Papildu informācija par produktu, jo īpaši informācija par izgatavošanu mājas apstākļos, ja tāda ir pieejama. |
| S.28 | sampY | Parauga ņemšanas gads | xs:string (4,0) | | Gads, kurā paraugs ņemts. |
| S.29 | sampM | Parauga ņemšanas mēnesis. | xs:string (2,0) | | Mēnesis, kurā paraugs ņemts. Ja mērījumi ir iegūti, paraugus ņemot ilgākā laika posmā, šajā laukā norāda mēnesi, kurā ņemts pirmais paraugs. |
| S.30 | sampD | Parauga ņemšanas diena | xs:string (2,0) | | Diena, kurā paraugs ņemts. Ja mērījumi ir iegūti, paraugus ņemot ilgākā laika posmā, šajā laukā norāda dienu, kurā ņemts pirmais paraugs. |
| S.31 | progCode | Programmas numurs | xs:string (20) | | Nosūtītājs norāda unikālu identifikācijas kodu, kas piešķirts programmai vai projektam, kura mērķiem analizētais paraugs ņemts. |
| S.32 | progLegalRef | Programmas juridiskā atsauce | xs:string (100) | | Atsauce uz tiesību aktu, ar ko reglamentē attiecīgo programmu, kurai piešķirts programmas numurs. |
| S.33 | progSampStrategy | Paraugu ņemšanas stratēģija | xs:string (5) | SAMPSTR | Paraugu ņemšanas stratēģija (sk. EUROSTAT — Paraugu ņemšanas stratēģiju tipoloģija, 2009. gada jūlija redakcija), ko izmanto, īstenojot programmu vai projektu, kurai piešķirts programmas kods. |
| S.34 | progType | Paraugu ņemšanas programmas veids | xs:string (5) | SRCTYP | Norādiet, kāda veida programmas mērķiem paraugi tika ņemti. |
| S.35 | sampMethod | Paraugu ņemšanas metode | xs:string (5) | SAMPMD | Kods, kas raksturo paraugu ņemšanas metodi. |
| S.39 | sampPoint | Paraugu ņemšanas vieta | xs:string (10) | SAMPNT | Pārtikas ķēdes posms, kurā attiecīgais paraugs ņemts. (Dokuments ESTAT/F5/ES/155 “Iestāžu darbību datu vārdnīca”). |
| L.01 | labCode | Laboratorija | xs:string (100) | | Laboratorijas kods (ja pieejams, valsts laboratorijas kods). Visā datu sniegšanas procesā šim kodam jābūt unikālam un nemainīgam. |
| L.02 | labAccred | Laboratorijas akreditācija | xs:string (5) | LABACC | Laboratorijas akreditācija saskaņā ar ISO/IEC 17025 prasībām. |
| R.01 | resultCode | Rezultātu kods | xs:string (40) | | Analīžu rezultātu unikāls identifikācijas numurs (datu tabulas rinda), kas norādīts nosūtītajā datnē. Rezultātu kodu organizatoriskajā procesā nedrīkst mainīt, un to izmantos turpmākajās atjaunināšanas/dzēšanas darbībās, ko veiks nosūtītājs. |
| R.02 | analysisY | Analīzes veikšanas gads | xs:decimal (4,0) | | Gads, kurā analīze pabeigta. |
| R.06 | paramCode | Parametra kods | xs:string (20) | PARAM | Analīzes parametra/analizētās vielas kods, kas piešķirts saskaņā ar PARAM kataloga vielu kodifikatoru. |
| R.07 | paramText | Parametra apraksts | xs:string (250) | | Parametra raksturojums brīvā tekstā. Šis lauks aizpildāms obligāti, ja “parametra kods” ir “RF-XXXX-XXX-XXX” (nav iekļauts sarakstā). |
| R.08 | paramType | Parametra veids | xs:string (5) | PARTYP | Norādiet, vai parametrs, par kuru ziņojat, ir atsevišķa atlieka/analizējamā viela, kopējās atliekas vai kāda daļa no kopējām atliekām. |
| R.12 | accredProc | Analīzes metodes akreditācijas procedūra | xs:string (5) | MDSTAT | Izmantotās analīzes metodes akreditācijas procedūra. |
| R.13 | resUnit | Rezultātu mērvienība | xs:string (5) | UNIT | Visi rezultāti iesniedzami, izmantojot mērvienību mg/kg. |
| R.14 | resLOD | Rezultātu NR | xs:double | | Kvalitatīvās noteikšanas robeža, kas norādīta laukā “Rezultātu mērvienība” minētajās vienībās. |
| R.15 | resLOQ | Rezultātu KNR | xs:double | | Kvantitatīvās noteikšanas robeža, kas norādīta laukā “Rezultātu mērvienība” minētajās vienībās. |
| R.18 | resVal | Rezultātu vērtība | xs:double | | Analītisko mērījumu rezultāti, kas norādīti mg/kg, ja resType = “VAL”. |
| R.19 | resValRec | Rezultātu atgūstamības vērtība | xs:double | | Ar koncentrācijas mērījumiem saistīta atgūstamības vērtība, izteikta procentos (%), piemēram, ziņojiet par 100 no 100 %. |
| R.20 | resValRecCorr | Rezultātu vērtības korekcija ar atgūstamības koeficientu | xs:string (1) | YESNO | Norādiet, ja rezultātu vērtība ir koriģēta, aprēķinot atgūstamības koeficientu. |
| R.21 | resValUncertSD | Rezultātu vērtības neprecizitāte Standartnovirze | xs:double | | Standartnovirze, kas raksturo mērījumu neprecizitāti. |
| R.22 | resValUncert | Rezultātu vērtības neprecizitāte | xs:double | | Norādiet mērījumu vērtības paplašināto neprecizitāti (parasti 95 % ticamības intervāls), izsakot to mērvienībās, kas minētas laukā “Rezultātu mērvienība”. |
| R.23 | moistPerc | Sākotnējā parauga mitruma saturs procentos | xs:double | | Sākotnējā parauga mitruma saturs procentos. |
| R.24 | fatPerc | Sākotnējā parauga tauku saturs procentos | xs:double | | Sākotnējā parauga tauku saturs procentos. |
| R.25 | exprRes | Rezultātu izteiksmes veids | xs:string (5) | EXRES | Kods, kas raksturo rezultātu izteiksmes veidu: pilnsvars, tauku daļa, sausnas daļa utt. |
| R.27 | resType | Rezultātu veids | xs:string (3) | VALTYP | Norādiet rezultātu veidu — vai attiecīgā viela bija kvantitatīvi/kvalitatīvi nosakāma vai nē. |
| R.28 | resLegalLimit | Ar rezultātu saistītie tiesiskie ierobežojumi | xs:double | | Ziņojiet par tiesiskajiem ierobežojumiem, kas attiecas uz produkta paraugā analizēto vielu. |
| R.29 | resLegalLimitType | Tiesisko ierobežojumu veids | xs:string (5) | LMTTYP | Ar rezultātu novērtēšanu saistīto tiesisko ierobežojumu veids. Maksimāli pieļaujamais daudzums, minimālais izpildes līmenis, maksimālais atlieku līmenis, darbības robeža utt. |
| R.30 | resEvaluation | Rezultātu novērtējums | xs:string (5) | RESEVAL | Norādiet, vai iegūtais rezultāts pārsniedz tiesību aktos noteikto līmeni. |
| R.31 | actTakenCode | Veiktās darbības | xs:string (5) | ACTION | Raksturojiet pasākumus, kas ir veikti sakarā ar tiesību aktos noteikto līmeņu pārsniegšanu. |
| R.32 | resComm | Komentāri par rezultātiem | xs:string (250) | | Papildu komentāri par veikto analīžu rezultātiem. |

2.

SPA ir iekļautas standartizētas datu vienības (paraugu vai analīžu rezultātu raksturlielumi, piemēram, izcelsmes valsts, produkts, analīzes metode, noteikšanas robeža, rezultāti utt.), vispāratzītā terminoloģija un apstiprināšanas noteikumi, kuru mērķis ir datu kvalitātes uzlabošana.

1.   tabula

Standartizētā paraugu apraksta datu vienību saraksts

Vienības kods

Vienības nosaukums

Vienības nosaukuma atšifrējums

Datu veids (1)

Vispāratzītā terminoloģija

Apraksts

S.01

labSampCode

Laboratorijas parauga kods

xs:string (20)

Analizētā parauga burtu un ciparu kods.

S.03

lang

Valoda

xs:string (2)

LANG

Valoda, kādā aizpildīti brīvā teksta lauki (ISO-639-1).

S.04

sampCountry

Paraugu ņemšanas valsts

xs:string (2)

COUNTRY

Valsts, kurā attiecīgais paraugs ņemts. (ISO 3166-1-alfa-2).

S.06

origCountry

Produkta izcelsmes valsts

xs:string (2)

COUNTRY

Produkta izcelsmes valsts (ISO 3166-1-alfa-2 valsts kods)

S.13

prodCode

Produkta kods

xs:string (20)

MATRIX

Analizētā pārtikas produkta kods, kas piešķirts saskaņā ar MATRIX katalogu.

S.14

prodText

Pilnīgs produkta apraksts

xs:string (250)

Brīvā tekstā sniegts paņemtā parauga detalizēts raksturojums. Šis lauks aizpildāms obligāti, ja “produkta kods” ir “XXXXXXA” (nav iekļauts sarakstā).

S.15

prodProdMeth

Ražošanas metode

xs:string (5)

PRODMD

Kods, kas sniedz papildu informāciju par analizējamā pārtikas produkta ražošanas veidu.

S.17

prodTreat

Produkta apstrāde

xs:string (5)

PRODTR

Izmanto, lai raksturotu pārtikas produkta ražošanā lietotās apstrādes metodes.

S.21

prodCom

Komentāri par produktu

xs:string (250)

Papildu informācija par produktu, jo īpaši informācija par izgatavošanu mājas apstākļos, ja tāda ir pieejama.

S.28

sampY

Parauga ņemšanas gads

xs:string (4,0)

Gads, kurā paraugs ņemts.

S.29

sampM

Parauga ņemšanas mēnesis.

xs:string (2,0)

Mēnesis, kurā paraugs ņemts. Ja mērījumi ir iegūti, paraugus ņemot ilgākā laika posmā, šajā laukā norāda mēnesi, kurā ņemts pirmais paraugs.

S.30

sampD

Parauga ņemšanas diena

xs:string (2,0)

Diena, kurā paraugs ņemts. Ja mērījumi ir iegūti, paraugus ņemot ilgākā laika posmā, šajā laukā norāda dienu, kurā ņemts pirmais paraugs.

S.31

progCode

Programmas numurs

xs:string (20)

Nosūtītājs norāda unikālu identifikācijas kodu, kas piešķirts programmai vai projektam, kura mērķiem analizētais paraugs ņemts.

S.32

progLegalRef

Programmas juridiskā atsauce

xs:string (100)

Atsauce uz tiesību aktu, ar ko reglamentē attiecīgo programmu, kurai piešķirts programmas numurs.

S.33

progSampStrategy

Paraugu ņemšanas stratēģija

xs:string (5)

SAMPSTR

Paraugu ņemšanas stratēģija (sk. EUROSTAT — Paraugu ņemšanas stratēģiju tipoloģija, 2009. gada jūlija redakcija), ko izmanto, īstenojot programmu vai projektu, kurai piešķirts programmas kods.

S.34

progType

Paraugu ņemšanas programmas veids

xs:string (5)

SRCTYP

Norādiet, kāda veida programmas mērķiem paraugi tika ņemti.

S.35

sampMethod

Paraugu ņemšanas metode

xs:string (5)

SAMPMD

Kods, kas raksturo paraugu ņemšanas metodi.

S.39

sampPoint

Paraugu ņemšanas vieta

xs:string (10)

SAMPNT

Pārtikas ķēdes posms, kurā attiecīgais paraugs ņemts. (Dokuments ESTAT/F5/ES/155 “Iestāžu darbību datu vārdnīca”).

L.01

labCode

Laboratorija

xs:string (100)

Laboratorijas kods (ja pieejams, valsts laboratorijas kods). Visā datu sniegšanas procesā šim kodam jābūt unikālam un nemainīgam.

L.02

labAccred

Laboratorijas akreditācija

xs:string (5)

LABACC

Laboratorijas akreditācija saskaņā ar ISO/IEC 17025 prasībām.

R.01

resultCode

Rezultātu kods

xs:string (40)

Analīžu rezultātu unikāls identifikācijas numurs (datu tabulas rinda), kas norādīts nosūtītajā datnē. Rezultātu kodu organizatoriskajā procesā nedrīkst mainīt, un to izmantos turpmākajās atjaunināšanas/dzēšanas darbībās, ko veiks nosūtītājs.

R.02

analysisY

Analīzes veikšanas gads

xs:decimal (4,0)

Gads, kurā analīze pabeigta.

R.06

paramCode

Parametra kods

xs:string (20)

PARAM

Analīzes parametra/analizētās vielas kods, kas piešķirts saskaņā ar PARAM kataloga vielu kodifikatoru.

R.07

paramText

Parametra apraksts

xs:string (250)

Parametra raksturojums brīvā tekstā. Šis lauks aizpildāms obligāti, ja “parametra kods” ir “RF-XXXX-XXX-XXX” (nav iekļauts sarakstā).

R.08

paramType

Parametra veids

xs:string (5)

PARTYP

Norādiet, vai parametrs, par kuru ziņojat, ir atsevišķa atlieka/analizējamā viela, kopējās atliekas vai kāda daļa no kopējām atliekām.

R.12

accredProc

Analīzes metodes akreditācijas procedūra

xs:string (5)

MDSTAT

Izmantotās analīzes metodes akreditācijas procedūra.

R.13

resUnit

Rezultātu mērvienība

xs:string (5)

UNIT

Visi rezultāti iesniedzami, izmantojot mērvienību mg/kg.

R.14

resLOD

Rezultātu NR

xs:double

Kvalitatīvās noteikšanas robeža, kas norādīta laukā “Rezultātu mērvienība” minētajās vienībās.

R.15

resLOQ

Rezultātu KNR

xs:double

Kvantitatīvās noteikšanas robeža, kas norādīta laukā “Rezultātu mērvienība” minētajās vienībās.

R.18

resVal

Rezultātu vērtība

xs:double

Analītisko mērījumu rezultāti, kas norādīti mg/kg, ja resType = “VAL”.

R.19

resValRec

Rezultātu atgūstamības vērtība

xs:double

Ar koncentrācijas mērījumiem saistīta atgūstamības vērtība, izteikta procentos (%), piemēram, ziņojiet par 100 no 100 %.

R.20

resValRecCorr

Rezultātu vērtības korekcija ar atgūstamības koeficientu

xs:string (1)

YESNO

Norādiet, ja rezultātu vērtība ir koriģēta, aprēķinot atgūstamības koeficientu.

R.21

resValUncertSD

Rezultātu vērtības neprecizitāte Standartnovirze

xs:double

Standartnovirze, kas raksturo mērījumu neprecizitāti.

R.22

resValUncert

Rezultātu vērtības neprecizitāte

xs:double

Norādiet mērījumu vērtības paplašināto neprecizitāti (parasti 95 % ticamības intervāls), izsakot to mērvienībās, kas minētas laukā “Rezultātu mērvienība”.

R.23

moistPerc

Sākotnējā parauga mitruma saturs procentos

xs:double

Sākotnējā parauga mitruma saturs procentos.

R.24

fatPerc

Sākotnējā parauga tauku saturs procentos

xs:double

Sākotnējā parauga tauku saturs procentos.

R.25

exprRes

Rezultātu izteiksmes veids

xs:string (5)

EXRES

Kods, kas raksturo rezultātu izteiksmes veidu: pilnsvars, tauku daļa, sausnas daļa utt.

R.27

resType

Rezultātu veids

xs:string (3)

VALTYP

Norādiet rezultātu veidu — vai attiecīgā viela bija kvantitatīvi/kvalitatīvi nosakāma vai nē.

R.28

resLegalLimit

Ar rezultātu saistītie tiesiskie ierobežojumi

xs:double

Ziņojiet par tiesiskajiem ierobežojumiem, kas attiecas uz produkta paraugā analizēto vielu.

R.29

resLegalLimitType

Tiesisko ierobežojumu veids

xs:string (5)

LMTTYP

Ar rezultātu novērtēšanu saistīto tiesisko ierobežojumu veids. Maksimāli pieļaujamais daudzums, minimālais izpildes līmenis, maksimālais atlieku līmenis, darbības robeža utt.

R.30

resEvaluation

Rezultātu novērtējums

xs:string (5)

RESEVAL

Norādiet, vai iegūtais rezultāts pārsniedz tiesību aktos noteikto līmeni.

R.31

actTakenCode

Veiktās darbības

xs:string (5)

ACTION

Raksturojiet pasākumus, kas ir veikti sakarā ar tiesību aktos noteikto līmeņu pārsniegšanu.

R.32

resComm

Komentāri par rezultātiem

xs:string (250)

Papildu komentāri par veikto analīžu rezultātiem.

---

(1)  Datu veids double atbilst Elektronikas un elektrotehnikas inženieru institūta dubultprecizitātes 64 bitu peldošā komata veidam, datu veids decimal atspoguļo brīvi noteiktas precizitātes decimālskaitļus, datu veids string atspoguļo rakstzīmju virkni XML. Datu veids xs: double un citi skaitlisko datu veidi, kas ļauj atdalīt decimālskaitļus, paredz, ka decimālskaitļi atdalāmi ar “.”, bet atdalīšana ar “,” nav atļauta.

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1275/2011

(2011. gada 7. decembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 8. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 58,7 |
| MA | 51,1 |
| MK | 68,6 |
| TN | 95,6 |
| TR | 87,5 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | TR | 159,0 |
| ZZ | 159,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 96,6 |
| 0805 10 20 | AR | 29,4 |
| BR | 41,5 |
| MA | 56,6 |
| TR | 48,7 |
| UY | 42,5 |
| ZA | 55,6 |
| ZZ | 45,7 |
| 0805 20 10 | MA | 81,2 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 32,0 |
| IL | 76,9 |
| JM | 129,1 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 50 10 | TR | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0808 10 80 | CA | 120,5 |
| CL | 90,0 |
| CN | 71,1 |
| US | 137,2 |
| ZA | 180,1 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 20 50 | CN | 56,5 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

58,7

MA

51,1

MK

68,6

TN

95,6

TR

87,5

ZZ

72,3

0707 00 05

TR

159,0

ZZ

159,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

152,1

ZZ

96,6

0805 10 20

AR

29,4

BR

41,5

MA

56,6

TR

48,7

UY

42,5

ZA

55,6

ZZ

45,7

0805 20 10

MA

81,2

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

32,0

IL

76,9

JM

129,1

TR

78,6

ZZ

79,2

0805 50 10

TR

54,3

ZZ

54,3

0808 10 80

CA

120,5

CL

90,0

CN

71,1

US

137,2

ZA

180,1

ZZ

119,8

0808 20 50

CN

56,5

TR

133,1

ZZ

94,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

III Citi tiesību akti

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/46

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 34/10/COL

(2010. gada 3. februāris),

ar kuru septiņdesmit devīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī minētā līguma 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Valsts atbalsta jomā spēkā esošos procesuālos un materiālos noteikumus Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4).

Eiropas Komisija (turpmāk tekstā “Komisija”) 2009. gada 30. septembrī publicēja Komisijas paziņojumu – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (5).

Komisijas paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Komisija.

Iestāde apspriedās ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm, 2010. gada 22. janvārī sūtot vēstules par šo jautājumu (Nr. 543740, 543741 un 543742),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 3. februārī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī un kas to grozītajā redakcijā publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.

5

---

PIELIKUMS

VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROŠANA ATTIECĪBĀ UZ PLATJOSLAS TĪKLU ĀTRU IZVĒRŠANU
   (1)

1.   IEVADS

| 1) | Platjoslas savienojamība ir galvenais elements, kas nepieciešams informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (turpmāk tekstā “IKT”) izstrādei, ieviešanai un izmantošanai ekonomikas un sabiedrības vajadzībām. Platjoslas sakariem piemīt stratēģiska nozīme, jo tie var paātrināt šo tehnoloģiju ieguldījumu visu tautsaimniecības nozaru izaugsmē un inovācijā, kā arī sociālo un teritoriālo kohēziju. Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju un turpmākiem Eiropas Komisijas (turpmāk tekstā “Komisija”) paziņojumiem (2) Iestāde arī atbalsta platjoslas pakalpojumu plašu pieejamību visiem Eiropas pilsoņiem. |
| --- | --- |

1)

Platjoslas savienojamība ir galvenais elements, kas nepieciešams informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (turpmāk tekstā “IKT”) izstrādei, ieviešanai un izmantošanai ekonomikas un sabiedrības vajadzībām. Platjoslas sakariem piemīt stratēģiska nozīme, jo tie var paātrināt šo tehnoloģiju ieguldījumu visu tautsaimniecības nozaru izaugsmē un inovācijā, kā arī sociālo un teritoriālo kohēziju. Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju un turpmākiem Eiropas Komisijas (turpmāk tekstā “Komisija”) paziņojumiem (2) Iestāde arī atbalsta platjoslas pakalpojumu plašu pieejamību visiem Eiropas pilsoņiem.

| 2) | Jāatgādina, ka “Valsts atbalsta rīcības plānā – Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” (3) Komisija atzīmēja, ka ar zināmiem nosacījumiem valsts atbalsta pasākumi var būt efektīvs līdzeklis kopējas ieinteresētības mērķu sasniegšanai. Konkrētāk, valsts atbalsts var koriģēt tirgus nepilnības, tādējādi uzlabojot tirgu darbību un sekmējot konkurētspēju. Turklāt, ja tirgi nodrošina efektīvus rezultātus, bet, no kohēzijas politikas viedokļa raugoties, tos uzskata par nepietiekamiem, valsts atbalstu var izmantot, lai iegūtu vēlamāku un taisnīgāku rezultātu tirgū. Proti, mērķtiecīga valsts iejaukšanās platjoslas pakalpojumu jomā var palīdzēt mazināt “digitālplaisu” (4), kas valstī teritorijas vai reģionus, kuros piedāvā konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus par pieņemamu cenu, nošķir no teritorijām, kurās šādus pakalpojumus nepiedāvā. |
| --- | --- |

2)

Jāatgādina, ka “Valsts atbalsta rīcības plānā – Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” (3) Komisija atzīmēja, ka ar zināmiem nosacījumiem valsts atbalsta pasākumi var būt efektīvs līdzeklis kopējas ieinteresētības mērķu sasniegšanai. Konkrētāk, valsts atbalsts var koriģēt tirgus nepilnības, tādējādi uzlabojot tirgu darbību un sekmējot konkurētspēju. Turklāt, ja tirgi nodrošina efektīvus rezultātus, bet, no kohēzijas politikas viedokļa raugoties, tos uzskata par nepietiekamiem, valsts atbalstu var izmantot, lai iegūtu vēlamāku un taisnīgāku rezultātu tirgū. Proti, mērķtiecīga valsts iejaukšanās platjoslas pakalpojumu jomā var palīdzēt mazināt “digitālplaisu” (4), kas valstī teritorijas vai reģionus, kuros piedāvā konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus par pieņemamu cenu, nošķir no teritorijām, kurās šādus pakalpojumus nepiedāvā.

| 3) | Tajā pašā laikā ir jānodrošina, lai valsts atbalsts neizstumj tirgus iniciatīvu platjoslas pakalpojumu nozarē. Ja valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem būtu jāizmanto teritorijās, kurās tirgus dalībnieki parasti vēlas izdarīt vai jau ir izdarījuši ieguldījumus, tas varētu ietekmēt tos ieguldījumus, ko platjoslas operatori jau ir izdarījuši saskaņā ar tirgus noteikumiem, kā arī ievērojami mazināt stimulu tirgus dalībniekiem vispirms izdarīt ieguldījumus platjoslas pakalpojumos. Šādos gadījumos valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem var sākt darboties pretēji īstenotajam mērķim. Valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis platjoslas pakalpojumu jomā ir nodrošināt, lai valsts atbalsta pasākumu rezultātā būtu lielāks platjoslas pārklājums un plašāka platjoslas pakalpojumu izplatība vai lai tas notiktu straujāk, nekā tas būtu iespējams bez šāda atbalsta, un nodrošināt, lai atbalsta pozitīvā ietekme būtu lielāka nekā tā negatīvā ietekme konkurences kropļojumu ziņā. |
| --- | --- |

3)

Tajā pašā laikā ir jānodrošina, lai valsts atbalsts neizstumj tirgus iniciatīvu platjoslas pakalpojumu nozarē. Ja valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem būtu jāizmanto teritorijās, kurās tirgus dalībnieki parasti vēlas izdarīt vai jau ir izdarījuši ieguldījumus, tas varētu ietekmēt tos ieguldījumus, ko platjoslas operatori jau ir izdarījuši saskaņā ar tirgus noteikumiem, kā arī ievērojami mazināt stimulu tirgus dalībniekiem vispirms izdarīt ieguldījumus platjoslas pakalpojumos. Šādos gadījumos valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem var sākt darboties pretēji īstenotajam mērķim. Valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis platjoslas pakalpojumu jomā ir nodrošināt, lai valsts atbalsta pasākumu rezultātā būtu lielāks platjoslas pārklājums un plašāka platjoslas pakalpojumu izplatība vai lai tas notiktu straujāk, nekā tas būtu iespējams bez šāda atbalsta, un nodrošināt, lai atbalsta pozitīvā ietekme būtu lielāka nekā tā negatīvā ietekme konkurences kropļojumu ziņā.

| 4) | Jāatgādina, ka reglamentējošie noteikumi attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām ietver arī jautājumus, kas saistīti ar platjoslas piekļuvi (5). Tādējādi uz vairumtirdzniecības platjoslas tirgiem visās EBTA valstīs attiecas ex ante regulējums (6). Šajā ziņā ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt jaunus uzdevumus, ko izvirza nākamās paaudzes piekļuves (turpmāk tekstā “NGA”) (7) tīkli regulatīvajā jomā, īpaši attiecībā uz piekļuves jautājumiem (8). |
| --- | --- |

4)

Jāatgādina, ka reglamentējošie noteikumi attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām ietver arī jautājumus, kas saistīti ar platjoslas piekļuvi (5). Tādējādi uz vairumtirdzniecības platjoslas tirgiem visās EBTA valstīs attiecas ex ante regulējums (6). Šajā ziņā ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt jaunus uzdevumus, ko izvirza nākamās paaudzes piekļuves (turpmāk tekstā “NGA”) (7) tīkli regulatīvajā jomā, īpaši attiecībā uz piekļuves jautājumiem (8).

| 5) | Šajā nodaļā apkopota Iestādes politika attiecībā uz EEZ līguma valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas atbalsta tradicionālo platjoslas tīklu izvēršanu, pamatojoties uz pašreizējo lēmumu pieņemšanas praksi Komisijā (2. iedaļa), un aplūkoti arī vairāki jautājumi, kas attiecas uz to pasākumu novērtēšanu, kuru mērķis ir sekmēt un atbalstīt ātru NGA tīklu izvēršanu (3. iedaļa). |
| --- | --- |

5)

Šajā nodaļā apkopota Iestādes politika attiecībā uz EEZ līguma valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas atbalsta tradicionālo platjoslas tīklu izvēršanu, pamatojoties uz pašreizējo lēmumu pieņemšanas praksi Komisijā (2. iedaļa), un aplūkoti arī vairāki jautājumi, kas attiecas uz to pasākumu novērtēšanu, kuru mērķis ir sekmēt un atbalstīt ātru NGA tīklu izvēršanu (3. iedaļa).

| 6) | Iestāde piemēros šajā paziņojumā izklāstītās pamatnostādnes, novērtējot valsts atbalstu platjoslas pakalpojumiem, tādējādi palielinot juridisko noteiktību un savas lēmumu pieņemšanas prakses pārskatāmību. |
| --- | --- |

6)

Iestāde piemēros šajā paziņojumā izklāstītās pamatnostādnes, novērtējot valsts atbalstu platjoslas pakalpojumiem, tādējādi palielinot juridisko noteiktību un savas lēmumu pieņemšanas prakses pārskatāmību.

2.   IESTĀDES POLITIKA ATTIECĪBĀ UZ VALSTS ATBALSTU PLATJOSLAS PROJEKTIEM

2.1.   Valsts atbalsta noteikumu piemērošana

| 7) | Savā lēmumu praksē Komisijai ir labvēlīga attieksme pret valsts pasākumiem platjoslas izvēršanai lauku un nepietiekami apkalpotajās teritorijās, bet tā ir daudz kritiskāka attiecībā uz atbalsta pasākumiem teritorijās, kurās jau ir izveidota platjoslas infrastruktūra un pastāv konkurence. Līdz šim gadījumos, kad valsts iejaukšanās, lai atbalstītu platjoslas izvēršanu, ir atbildusi valsts atbalsta nosacījumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta (turpmāk tekstā “LESD”) nozīmē, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 1. punktam, Komisija tā saderīgumu ir izvērtējusi galvenokārt saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punktam. Komisijas politika attiecībā uz valsts atbalstu platjoslas tīklu izvēršanai ir apkopota 2.2. un 2.3. iedaļā. |
| --- | --- |

7)

Savā lēmumu praksē Komisijai ir labvēlīga attieksme pret valsts pasākumiem platjoslas izvēršanai lauku un nepietiekami apkalpotajās teritorijās, bet tā ir daudz kritiskāka attiecībā uz atbalsta pasākumiem teritorijās, kurās jau ir izveidota platjoslas infrastruktūra un pastāv konkurence. Līdz šim gadījumos, kad valsts iejaukšanās, lai atbalstītu platjoslas izvēršanu, ir atbildusi valsts atbalsta nosacījumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta (turpmāk tekstā “LESD”) nozīmē, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 1. punktam, Komisija tā saderīgumu ir izvērtējusi galvenokārt saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punktam. Komisijas politika attiecībā uz valsts atbalstu platjoslas tīklu izvēršanai ir apkopota 2.2. un 2.3. iedaļā.

2.2.   EEZ līguma 61. panta 1. punkts – Atbalsta esība

| 8) | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu “ar līguma darbību nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm”. No tā izriet, ka, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem:






  a) | pasākumam jābūt piešķirtam no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

8)

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu “ar līguma darbību nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm”. No tā izriet, ka, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

a)

pasākumam jābūt piešķirtam no valsts līdzekļiem;

| b) | tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

tam jārada ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem;

| c) | priekšrocībām jābūt selektīvām un jārada vai jādraud radīt konkurences kropļojumus; |
| --- | --- |

c)

priekšrocībām jābūt selektīvām un jārada vai jādraud radīt konkurences kropļojumus;

| d) | pasākumam jāietekmē EEZ iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

d)

pasākumam jāietekmē EEZ iekšējā tirdzniecība.

| 9) | Sabiedrības atbalsts platjoslas projektiem bieži ietver valsts atbalsta esību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (9). |
| --- | --- |

9)

Sabiedrības atbalsts platjoslas projektiem bieži ietver valsts atbalsta esību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (9).

| 10) | Pirmkārt, pasākumi parasti ietver valsts līdzekļus (piemēram, ja valsts sniedz atbalstu platjoslas projektiem, piemērojot subsīdijas, nodokļu atlaides vai cita veida atvieglotus finansēšanas nosacījumus) (10). |
| --- | --- |

10)

Pirmkārt, pasākumi parasti ietver valsts līdzekļus (piemēram, ja valsts sniedz atbalstu platjoslas projektiem, piemērojot subsīdijas, nodokļu atlaides vai cita veida atvieglotus finansēšanas nosacījumus) (10).

| 11) | Otrkārt, attiecībā uz atbalsta piešķiršanu saimnieciskajai darbībai valsts pasākumi, kas atbalsta platjoslas izvēršanas projektus, parasti ir vērsti uz saimnieciskās darbības uzdevumiem (piemēram, platjoslas infrastruktūras – kas ietver atvilces maršrutēšanas iekārtas un sauszemes iekārtas, tostarp fiksētās, sauszemes bezvadu, uz satelītiem balstītās vai to apvienojumu – izveide, ekspluatācija un piekļuves nodrošināšana). Tomēr izņēmuma gadījumos, ja tādējādi finansēts tīkls netiek izmantots komerciālos nolūkos (piemēram, tīkls tikai nodrošina platjoslas piekļuvi nekomerciālām tīmekļa vietnēm, pakalpojumiem un informācijai) (11), šāda valsts iejaukšanās neietver ekonomisku priekšrocību radīšanu uzņēmumiem un līdz ar to nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

11)

Otrkārt, attiecībā uz atbalsta piešķiršanu saimnieciskajai darbībai valsts pasākumi, kas atbalsta platjoslas izvēršanas projektus, parasti ir vērsti uz saimnieciskās darbības uzdevumiem (piemēram, platjoslas infrastruktūras – kas ietver atvilces maršrutēšanas iekārtas un sauszemes iekārtas, tostarp fiksētās, sauszemes bezvadu, uz satelītiem balstītās vai to apvienojumu – izveide, ekspluatācija un piekļuves nodrošināšana). Tomēr izņēmuma gadījumos, ja tādējādi finansēts tīkls netiek izmantots komerciālos nolūkos (piemēram, tīkls tikai nodrošina platjoslas piekļuvi nekomerciālām tīmekļa vietnēm, pakalpojumiem un informācijai) (11), šāda valsts iejaukšanās neietver ekonomisku priekšrocību radīšanu uzņēmumiem un līdz ar to nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

| 12) | Treškārt, attiecībā uz priekšrocību radīšanu atbalsts parasti tiek piešķirts tieši tīkla ieguldītājiem (12), kuri vairumā gadījumu tiek izraudzīti ar atklāta konkursa starpniecību (13). Lai arī ar konkursa palīdzību var nodrošināt to, ka ikviens atbalsts tiek ierobežots līdz minimālajam apjomam, kas nepieciešams konkrētajam projektam, finansiālais atbalsts var sekmīgajam pretendentam dot iespēju veikt komercdarbību ar nosacījumiem, kas citādi nebūtu pieejami tirgū. Netiešie atbalsta saņēmēji var ietvert trešo personu operatorus, kas iegūst vairumtirdzniecības pieeju tādējādi uzbūvētai infrastruktūrai, un arī uzņēmumus, kas iegūst platjoslas savienojamību saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas nebūtu bijuši piemērojami gadījumā, ja valsts neiejauktos (14). |
| --- | --- |

12)

Treškārt, attiecībā uz priekšrocību radīšanu atbalsts parasti tiek piešķirts tieši tīkla ieguldītājiem (12), kuri vairumā gadījumu tiek izraudzīti ar atklāta konkursa starpniecību (13). Lai arī ar konkursa palīdzību var nodrošināt to, ka ikviens atbalsts tiek ierobežots līdz minimālajam apjomam, kas nepieciešams konkrētajam projektam, finansiālais atbalsts var sekmīgajam pretendentam dot iespēju veikt komercdarbību ar nosacījumiem, kas citādi nebūtu pieejami tirgū. Netiešie atbalsta saņēmēji var ietvert trešo personu operatorus, kas iegūst vairumtirdzniecības pieeju tādējādi uzbūvētai infrastruktūrai, un arī uzņēmumus, kas iegūst platjoslas savienojamību saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas nebūtu bijuši piemērojami gadījumā, ja valsts neiejauktos (14).

| 13) | Ceturtkārt, attiecībā uz selektivitātes kritēriju valsts pasākumi, kas atbalsta platjoslas tīklu izvēršanu, pēc sava rakstura ir selektīvi, jo to mērķis ir uzņēmumi, kas ir aktīvi tikai noteiktos reģionos vai vispārējo elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgus noteiktās daļās. Turklāt attiecībā uz konkurences kropļošanu valsts iejaukšanās parasti izmaina esošos tirgus nosacījumus, jo šādā gadījumā daudzas uzņēmējsabiedrības var izvēlēties abonēt pakalpojumus, ko sniedz izraudzītie piegādātāji, un nevis, iespējams, dārgākus alternatīvos uz tirgu balstītos risinājumus (15). Tādēļ tas, ka platjoslas pakalpojums kļūst pieejams vispār vai par mazāku cenu, nekā tas būtu bijis iespējams pretējā gadījumā, rada konkurences kropļojumus. Turklāt valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem var mazināt rentabilitāti un izstumt to tirgus dalībnieku ieguldījumus, kuri pretējā gadījumā būtu vēlējušies ieguldīt mērķa teritorijā vai tās daļās. |
| --- | --- |

13)

Ceturtkārt, attiecībā uz selektivitātes kritēriju valsts pasākumi, kas atbalsta platjoslas tīklu izvēršanu, pēc sava rakstura ir selektīvi, jo to mērķis ir uzņēmumi, kas ir aktīvi tikai noteiktos reģionos vai vispārējo elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgus noteiktās daļās. Turklāt attiecībā uz konkurences kropļošanu valsts iejaukšanās parasti izmaina esošos tirgus nosacījumus, jo šādā gadījumā daudzas uzņēmējsabiedrības var izvēlēties abonēt pakalpojumus, ko sniedz izraudzītie piegādātāji, un nevis, iespējams, dārgākus alternatīvos uz tirgu balstītos risinājumus (15). Tādēļ tas, ka platjoslas pakalpojums kļūst pieejams vispār vai par mazāku cenu, nekā tas būtu bijis iespējams pretējā gadījumā, rada konkurences kropļojumus. Turklāt valsts atbalsts platjoslas pakalpojumiem var mazināt rentabilitāti un izstumt to tirgus dalībnieku ieguldījumus, kuri pretējā gadījumā būtu vēlējušies ieguldīt mērķa teritorijā vai tās daļās.

| 14) | Visbeidzot, ciktāl valsts iejaukšanās var ietekmēt citu EEZ valstu pakalpojumu sniedzējus, tas ietekmē arī tirdzniecību, jo elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgi (tostarp vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības platjoslas tirgi) ir atvērti konkurencei starp operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem (16). |
| --- | --- |

14)

Visbeidzot, ciktāl valsts iejaukšanās var ietekmēt citu EEZ valstu pakalpojumu sniedzējus, tas ietekmē arī tirdzniecību, jo elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgi (tostarp vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības platjoslas tirgi) ir atvērti konkurencei starp operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem (16).

2.2.1.   Atbalsta neesība: tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana

| 15) | Ja valsts atbalsta platjoslas izvēršanu, izmantojot līdzdalību kapitālā vai kapitāla ieguldījumu uzņēmumā, kuram jāīsteno projekts, rodas nepieciešamība novērtēt, vai šis ieguldījums ietver valsts atbalstu. No vienādas attieksmes principa izriet, ka kapitālu, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst normāliem tirgus apstākļiem, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

15)

Ja valsts atbalsta platjoslas izvēršanu, izmantojot līdzdalību kapitālā vai kapitāla ieguldījumu uzņēmumā, kuram jāīsteno projekts, rodas nepieciešamība novērtēt, vai šis ieguldījums ietver valsts atbalstu. No vienādas attieksmes principa izriet, ka kapitālu, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst normāliem tirgus apstākļiem, nevar uzskatīt par valsts atbalstu.

| 16) | Ja publiska ieguldītāja līdzdalība kapitālā vai kapitāla ieguldījums nerada pietiekamas izredzes uz rentabilitāti, arī ilgtermiņā, šāda iejaukšanās uzskatāma par atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, un tā saderība ar kopējo tirgu jāizvērtē, pamatojoties uz minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem (17). |
| --- | --- |

16)

Ja publiska ieguldītāja līdzdalība kapitālā vai kapitāla ieguldījums nerada pietiekamas izredzes uz rentabilitāti, arī ilgtermiņā, šāda iejaukšanās uzskatāma par atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, un tā saderība ar kopējo tirgu jāizvērtē, pamatojoties uz minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem (17).

| 17) | Lēmumā par Amsterdamu Komisija ir izskatījusi tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principa piemērošanu platjoslas pakalpojumu jomā (18). Kā šajā lēmumā uzsvērts, publiskā sektora ieguldījuma atbilstība tirgus nosacījumiem ir pilnīgi un izsmeļoši jāpierāda vai nu ar privātā ieguldītāja būtisku līdzdalību, vai ar nevainojamu uzņēmējdarbības plānu, kas apliecina pietiekamu ienākumu no ieguldījuma. Ja privātie ieguldītāji piedalās projektā, tad ir obligāts šāds nosacījums: tiem ir jāuzņemas komercrisks, kas saistīts ar ieguldījumu, saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kādus piemēro publiskam ieguldītājam. |
| --- | --- |

17)

Lēmumā par Amsterdamu Komisija ir izskatījusi tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principa piemērošanu platjoslas pakalpojumu jomā (18). Kā šajā lēmumā uzsvērts, publiskā sektora ieguldījuma atbilstība tirgus nosacījumiem ir pilnīgi un izsmeļoši jāpierāda vai nu ar privātā ieguldītāja būtisku līdzdalību, vai ar nevainojamu uzņēmējdarbības plānu, kas apliecina pietiekamu ienākumu no ieguldījuma. Ja privātie ieguldītāji piedalās projektā, tad ir obligāts šāds nosacījums: tiem ir jāuzņemas komercrisks, kas saistīts ar ieguldījumu, saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kādus piemēro publiskam ieguldītājam.

2.2.2.   Atbalsta neesība: kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un Altmark lietas kritēriji

| 18) | Dažos gadījumos EBTA valstis var uzskatīt, ka platjoslas tīkla nodrošināšana būtu jāuzskata par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (turpmāk tekstā “VTNP”) EEZ līguma 59. panta 2. punkta nozīmē (19). |
| --- | --- |

18)

Dažos gadījumos EBTA valstis var uzskatīt, ka platjoslas tīkla nodrošināšana būtu jāuzskata par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (turpmāk tekstā “VTNP”) EEZ līguma 59. panta 2. punkta nozīmē (19).

| 19) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja ir izpildīti četri galvenie nosacījumi (kurus parasti sauc par Altmark lietas kritērijiem), valsts finansējums VTNP sniegšanai var neietilpt Līguma 61. panta 1. punkta darbības jomā (20). Minētie četri nosacījumi ir šādi: a) saņēmējam, kas izmanto valsts finansēšanas mehānisma finansējumu VTNP formāli ir jāuztic VTNP sniegšana un izpilde, skaidri nosakot tā pienākumus; b) kompensācijas aprēķināšanas parametri jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā, lai novērstu iespēju, ka tā varētu saņēmējam uzņēmumam radīt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem; c) kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kas radušās saistībā ar VTNP izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo pienākumu izpildi; un d) ja saņēmējs nav izraudzīts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, piešķirtās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam saistībā ar šo pienākumu izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

19)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja ir izpildīti četri galvenie nosacījumi (kurus parasti sauc par Altmark lietas kritērijiem), valsts finansējums VTNP sniegšanai var neietilpt Līguma 61. panta 1. punkta darbības jomā (20). Minētie četri nosacījumi ir šādi: a) saņēmējam, kas izmanto valsts finansēšanas mehānisma finansējumu VTNP formāli ir jāuztic VTNP sniegšana un izpilde, skaidri nosakot tā pienākumus; b) kompensācijas aprēķināšanas parametri jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā, lai novērstu iespēju, ka tā varētu saņēmējam uzņēmumam radīt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem; c) kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kas radušās saistībā ar VTNP izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo pienākumu izpildi; un d) ja saņēmējs nav izraudzīts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, piešķirtās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam saistībā ar šo pienākumu izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu.

| 20) | Abos lēmumos (21) attiecībā uz pasākumiem, ko veikušas reģionālās iestādes, lai piešķirtu privātiem operatoriem (subsidētu) sabiedriska pakalpojuma koncesiju (22) platjoslas pamattīklu izvēršanai nepietiekami apkalpotos reģionos, Komisija secināja, ka paziņotās atbalsta shēmas atbilda četriem Altmark lietā noteiktajiem kritērijiem un tādēļ tās neietilpa LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā (23). Proti, abos gadījumos sekmīgais pretendents bija izraudzīts, pamatojoties uz pieprasītā atbalsta mazāko summu, un kompensācijai piešķirtā summa bija noteikta, pamatojoties uz iepriekšnoteiktiem un pārskatāmiem kritērijiem. Turklāt Komisija nekonstatēja nekādus pārmērīgas kompensācijas pierādījumus vai risku. |
| --- | --- |

20)

Abos lēmumos (21) attiecībā uz pasākumiem, ko veikušas reģionālās iestādes, lai piešķirtu privātiem operatoriem (subsidētu) sabiedriska pakalpojuma koncesiju (22) platjoslas pamattīklu izvēršanai nepietiekami apkalpotos reģionos, Komisija secināja, ka paziņotās atbalsta shēmas atbilda četriem Altmark lietā noteiktajiem kritērijiem un tādēļ tās neietilpa LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā (23). Proti, abos gadījumos sekmīgais pretendents bija izraudzīts, pamatojoties uz pieprasītā atbalsta mazāko summu, un kompensācijai piešķirtā summa bija noteikta, pamatojoties uz iepriekšnoteiktiem un pārskatāmiem kritērijiem. Turklāt Komisija nekonstatēja nekādus pārmērīgas kompensācijas pierādījumus vai risku.

| 21) | Un otrādi – Komisija ir noteikusi, ka VTNP jēdziens un turpmāka atsaukšanās uz Altmark lietā pieņemto lēmumu nav pieņemama, ja pakalpojuma sniedzējam nav bijušas piešķirtas nepārprotamas pilnvaras un nav bijis noteikts pienākums nodrošināt platjoslas piekļuvi un savienot pilsoņus un uzņēmumus nepietiekami apkalpotās teritorijās, bet tas vairāk orientējās uz uzņēmumu savienošanu (24). |
| --- | --- |

21)

Un otrādi – Komisija ir noteikusi, ka VTNP jēdziens un turpmāka atsaukšanās uz Altmark lietā pieņemto lēmumu nav pieņemama, ja pakalpojuma sniedzējam nav bijušas piešķirtas nepārprotamas pilnvaras un nav bijis noteikts pienākums nodrošināt platjoslas piekļuvi un savienot pilsoņus un uzņēmumus nepietiekami apkalpotās teritorijās, bet tas vairāk orientējās uz uzņēmumu savienošanu (24).

| 22) | Turklāt saskaņā ar judikatūru, lai gan EBTA valstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ko tās uzskata par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisija var apstrīdēt šādu pakalpojumu vai uzdevumu dalībvalsts noteikto definīciju, ja ir pieļauta acīmredzama kļūda (25). Citiem vārdiem, kaut arī VTNP uzdevuma rakstura un darbības jomas noteikšana ir EBTA valstu kompetencē un īstenojama pēc to ieskatiem, šī kompetences joma nav neierobežota un to nevar izmantot patvaļīgi (26). Konkrēti, lai kādu darbību varētu atzīt par VTNP, tai ir jābūt īpašām iezīmēm salīdzinājumā ar parastu saimniecisko darbību (27). Šajā ziņā Iestāde uzskatīs, ka teritorijās, kurās privātie ieguldītāji jau ir izdarījuši ieguldījumus platjoslas tīkla infrastruktūrā (vai turpina paplašināt savu tīkla infrastruktūru) un jau sniedz konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus ar pietiekamu platjoslas pārklājumu, paralēlas konkurētspējīgas un valsts finansētas platjoslas infrastruktūras izveide nav uzskatāma par VTNP EEZ līguma 59. panta 2. punkta nozīmē (28). Tomēr, ja ir iespējams pierādīt, ka privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē (29) varētu nebūt spējīgi nodrošināt pietiekamu platjoslas pārklājumu visiem iedzīvotājiem vai lietotājiem, tādējādi liedzot būtiskai iedzīvotāju daļai pieslēguma iespējas, uzņēmumam, kuram uzticēts sniegt VTNP, var piešķirt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ja ir izpildīti 23.–27. punktā izklāstītie nosacījumi. Vispirms jāuzsver, ka minētajos punktos izklāstītie apsvērumi pamatojas uz platjoslas pakalpojumu nozares specifiku un atspoguļo Komisijas līdz šim gūto pieredzi šajā jomā. Līdz ar to, lai arī minētajos punktos izklāstītie nosacījumi nav izsmeļoši, tie tomēr pietiekami labi raksturo pieeju, ko Iestāde katrā atsevišķā gadījumā izmanto, lai novērtētu, vai attiecīgās darbības definējamas kā VTNP un vai saistībā ar tām piešķirtais publiskais finansējums atbilst EEZ līgumā ietvertajiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

22)

Turklāt saskaņā ar judikatūru, lai gan EBTA valstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ko tās uzskata par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisija var apstrīdēt šādu pakalpojumu vai uzdevumu dalībvalsts noteikto definīciju, ja ir pieļauta acīmredzama kļūda (25). Citiem vārdiem, kaut arī VTNP uzdevuma rakstura un darbības jomas noteikšana ir EBTA valstu kompetencē un īstenojama pēc to ieskatiem, šī kompetences joma nav neierobežota un to nevar izmantot patvaļīgi (26). Konkrēti, lai kādu darbību varētu atzīt par VTNP, tai ir jābūt īpašām iezīmēm salīdzinājumā ar parastu saimniecisko darbību (27). Šajā ziņā Iestāde uzskatīs, ka teritorijās, kurās privātie ieguldītāji jau ir izdarījuši ieguldījumus platjoslas tīkla infrastruktūrā (vai turpina paplašināt savu tīkla infrastruktūru) un jau sniedz konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus ar pietiekamu platjoslas pārklājumu, paralēlas konkurētspējīgas un valsts finansētas platjoslas infrastruktūras izveide nav uzskatāma par VTNP EEZ līguma 59. panta 2. punkta nozīmē (28). Tomēr, ja ir iespējams pierādīt, ka privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē (29) varētu nebūt spējīgi nodrošināt pietiekamu platjoslas pārklājumu visiem iedzīvotājiem vai lietotājiem, tādējādi liedzot būtiskai iedzīvotāju daļai pieslēguma iespējas, uzņēmumam, kuram uzticēts sniegt VTNP, var piešķirt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ja ir izpildīti 23.–27. punktā izklāstītie nosacījumi. Vispirms jāuzsver, ka minētajos punktos izklāstītie apsvērumi pamatojas uz platjoslas pakalpojumu nozares specifiku un atspoguļo Komisijas līdz šim gūto pieredzi šajā jomā. Līdz ar to, lai arī minētajos punktos izklāstītie nosacījumi nav izsmeļoši, tie tomēr pietiekami labi raksturo pieeju, ko Iestāde katrā atsevišķā gadījumā izmanto, lai novērtētu, vai attiecīgās darbības definējamas kā VTNP un vai saistībā ar tām piešķirtais publiskais finansējums atbilst EEZ līgumā ietvertajiem valsts atbalsta noteikumiem.

| 23) | Attiecībā uz VTNP uzdevuma darbības jomas definīciju nolūkā nodrošināt plaši izvērstu platjoslas infrastruktūru EBTA valstīm ir jāapraksta iemesli, kuru dēļ tās uzskata, ka attiecīgais pakalpojums tā īpašā rakstura dēļ ir uzskatāms par VTNP un nošķirams no citas saimnieciskās darbības (30). Turklāt dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai VTNP uzdevums atbilst noteiktiem obligātajiem kritērijiem, kas ir kopīgi visiem VTNP uzdevumiem, un jāpierāda, ka šie kritēriji konkrētajā gadījumā ir izpildīti. |
| --- | --- |

23)

Attiecībā uz VTNP uzdevuma darbības jomas definīciju nolūkā nodrošināt plaši izvērstu platjoslas infrastruktūru EBTA valstīm ir jāapraksta iemesli, kuru dēļ tās uzskata, ka attiecīgais pakalpojums tā īpašā rakstura dēļ ir uzskatāms par VTNP un nošķirams no citas saimnieciskās darbības (30). Turklāt dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai VTNP uzdevums atbilst noteiktiem obligātajiem kritērijiem, kas ir kopīgi visiem VTNP uzdevumiem, un jāpierāda, ka šie kritēriji konkrētajā gadījumā ir izpildīti.

| 24) | Šie kritēriji ietver vismaz a) publiskas iestādes aktu, ar ko attiecīgajiem uzņēmumiem tiek uzdots veikt VTNP uzdevumu; un b) šā uzdevuma vispārējo un obligāto raksturu. Tādējādi, novērtējot, vai platjoslas izvēršanas VTNP definīcija nerada acīmredzamu novērtējuma kļūdu, EBTA valstīm ir jānodrošina, lai platjoslas infrastruktūra, kuru paredzēts izvērst, nodrošinātu vispārēju savienojamību visiem attiecīgajā teritorijā esošajiem lietotājiem – gan privātpersonām, gan uzņēmumiem. Turklāt VTNP uzdevuma obligātais raksturs nozīmē, ka izvēršamā tīkla operators nevarēs pēc saviem ieskatiem un/vai diskriminējošā veidā atteikt piekļuvi infrastruktūrai (piemēram, atsaucoties uz to, ka konkrētā teritorijā piekļuves pakalpojumu sniegšana nav rentabla). |
| --- | --- |

24)

Šie kritēriji ietver vismaz a) publiskas iestādes aktu, ar ko attiecīgajiem uzņēmumiem tiek uzdots veikt VTNP uzdevumu; un b) šā uzdevuma vispārējo un obligāto raksturu. Tādējādi, novērtējot, vai platjoslas izvēršanas VTNP definīcija nerada acīmredzamu novērtējuma kļūdu, EBTA valstīm ir jānodrošina, lai platjoslas infrastruktūra, kuru paredzēts izvērst, nodrošinātu vispārēju savienojamību visiem attiecīgajā teritorijā esošajiem lietotājiem – gan privātpersonām, gan uzņēmumiem. Turklāt VTNP uzdevuma obligātais raksturs nozīmē, ka izvēršamā tīkla operators nevarēs pēc saviem ieskatiem un/vai diskriminējošā veidā atteikt piekļuvi infrastruktūrai (piemēram, atsaucoties uz to, ka konkrētā teritorijā piekļuves pakalpojumu sniegšana nav rentabla).

| 25) | Ņemot vērā konkurences stāvokli, kas sasniegts kopš elektronisko komunikāciju nozares liberalizēšanas EEZ, un jo īpaši pašreizējo konkurenci mazumtirdzniecības platjoslas tirgū, no publiskiem līdzekļiem finansētam tīklam, kas izveidots VTNP kontekstā, būtu jābūt pieejamam ikvienam ieinteresētajam operatoram. Līdz ar to platjoslas izvēršanas atzīšanai par VTNP uzdevumu būtu jāpamatojas uz pasīvas, neitrālas (31) un brīvas piekļuves infrastruktūras nodrošināšanu. Šādam tīklam būtu jānodrošina piekļuves prasītājiem visi iespējamie tīkla piekļuves veidi un jārada efektīvas konkurences iespējas mazumtirdzniecības līmenī, lai lietotājiem nodrošinātu konkurētspējīgu pakalpojumu sniegšanu par pieņemamu cenu (32). Tātad VTNP uzdevums drīkstētu attiekties tikai uz tāda platjoslas tīkla izvēršanu, kas nodrošina vispārēju savienojamību un saistīto vairumtirdzniecības piekļuves pakalpojumu sniegšanu, neietverot mazumtirdzniecības komunikāciju pakalpojumus (33). Ja VTNP uzdevuma veicējs vienlaikus ir arī vertikāli integrēts platjoslas operators, ir jānosaka pienācīgas garantijas, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu, nepamatotu diskrimināciju un jebkādas citas slēptas, netiešas priekšrocības (34). |
| --- | --- |

25)

Ņemot vērā konkurences stāvokli, kas sasniegts kopš elektronisko komunikāciju nozares liberalizēšanas EEZ, un jo īpaši pašreizējo konkurenci mazumtirdzniecības platjoslas tirgū, no publiskiem līdzekļiem finansētam tīklam, kas izveidots VTNP kontekstā, būtu jābūt pieejamam ikvienam ieinteresētajam operatoram. Līdz ar to platjoslas izvēršanas atzīšanai par VTNP uzdevumu būtu jāpamatojas uz pasīvas, neitrālas (31) un brīvas piekļuves infrastruktūras nodrošināšanu. Šādam tīklam būtu jānodrošina piekļuves prasītājiem visi iespējamie tīkla piekļuves veidi un jārada efektīvas konkurences iespējas mazumtirdzniecības līmenī, lai lietotājiem nodrošinātu konkurētspējīgu pakalpojumu sniegšanu par pieņemamu cenu (32). Tātad VTNP uzdevums drīkstētu attiekties tikai uz tāda platjoslas tīkla izvēršanu, kas nodrošina vispārēju savienojamību un saistīto vairumtirdzniecības piekļuves pakalpojumu sniegšanu, neietverot mazumtirdzniecības komunikāciju pakalpojumus (33). Ja VTNP uzdevuma veicējs vienlaikus ir arī vertikāli integrēts platjoslas operators, ir jānosaka pienācīgas garantijas, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu, nepamatotu diskrimināciju un jebkādas citas slēptas, netiešas priekšrocības (34).

| 26) | Tā kā elektronisko komunikāciju tirgus ir pilnībā liberalizēts, platjoslas izvēršanas VTNP nedrīkst pamatoties uz ekskluzīvu vai īpašu tiesību piešķiršanu VTNP sniedzējam EEZ līguma 59. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

26)

Tā kā elektronisko komunikāciju tirgus ir pilnībā liberalizēts, platjoslas izvēršanas VTNP nedrīkst pamatoties uz ekskluzīvu vai īpašu tiesību piešķiršanu VTNP sniedzējam EEZ līguma 59. panta 1. punkta nozīmē.

| 27) | Pildot vispārēja pārklājuma nodrošināšanas uzdevumu, VTNP sniedzējam var nākties izvērst tīkla infrastruktūru ne tikai nerentablās, bet arī rentablās teritorijās, tas ir, teritorijās, kurās citi operatori jau ir izvērsuši vai tuvākajā nākotnē plāno izvērst paši savu tīkla infrastruktūru. Šādā gadījumā, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu nozares specifiku, piešķirtā kompensācija drīkstētu attiekties vienīgi uz infrastruktūras izvēršanas izmaksām nerentablajās teritorijās (35). Ja VTNP platjoslas tīkla izvēršanai nepamatojas uz izvērstās infrastruktūras publiskām īpašumtiesībām, ir jāievieš pienācīgi kontroles un atgūšanas mehānismi, lai novērstu iespēju, ka VTNP sniedzējs gūst nepamatotas priekšrocības, pēc VTNP koncesijas darbības beigām saglabājot īpašumtiesības uz infrastruktūru, kas finansēta no publiskiem līdzekļiem. Visbeidzot, VTNP kompensācija principā būtu jāpiešķir, organizējot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu konkursu, kurā visiem uz kompensāciju pretendējošiem operatoriem pārskatāmi jādefinē rentablās un nerentablās teritorijas, jāsniedz paredzamo ienākumu aplēse un jāpieprasa attiecīgā kompensācija tikai tādā apjomā, kādu tie uzskata par noteikti nepieciešamu, novēršot pārmērīgas kompensācijas risku. Šādā veidā organizētam konkursam būtu jānodrošina Altmark lietas ceturtā nosacījuma izpilde (skatīt 19. punktu). |
| --- | --- |

27)

Pildot vispārēja pārklājuma nodrošināšanas uzdevumu, VTNP sniedzējam var nākties izvērst tīkla infrastruktūru ne tikai nerentablās, bet arī rentablās teritorijās, tas ir, teritorijās, kurās citi operatori jau ir izvērsuši vai tuvākajā nākotnē plāno izvērst paši savu tīkla infrastruktūru. Šādā gadījumā, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu nozares specifiku, piešķirtā kompensācija drīkstētu attiekties vienīgi uz infrastruktūras izvēršanas izmaksām nerentablajās teritorijās (35). Ja VTNP platjoslas tīkla izvēršanai nepamatojas uz izvērstās infrastruktūras publiskām īpašumtiesībām, ir jāievieš pienācīgi kontroles un atgūšanas mehānismi, lai novērstu iespēju, ka VTNP sniedzējs gūst nepamatotas priekšrocības, pēc VTNP koncesijas darbības beigām saglabājot īpašumtiesības uz infrastruktūru, kas finansēta no publiskiem līdzekļiem. Visbeidzot, VTNP kompensācija principā būtu jāpiešķir, organizējot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu konkursu, kurā visiem uz kompensāciju pretendējošiem operatoriem pārskatāmi jādefinē rentablās un nerentablās teritorijas, jāsniedz paredzamo ienākumu aplēse un jāpieprasa attiecīgā kompensācija tikai tādā apjomā, kādu tie uzskata par noteikti nepieciešamu, novēršot pārmērīgas kompensācijas risku. Šādā veidā organizētam konkursam būtu jānodrošina Altmark lietas ceturtā nosacījuma izpilde (skatīt 19. punktu).

| 28) | Ja Altmark lietas četri kritēriji nebūs izpildīti, bet būs izpildīti EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistībā ar platjoslas infrastruktūras izvēršanu tiks uzskatīta par valsts atbalstu, un uz to tiks attiecināts EEZ līguma 49., 59., 61. pants un Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu 3. protokola I daļas 1. pants (turpmāk tekstā “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokols”). Šādā gadījumā valsts atbalsts, kas piešķirts kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu noteiktiem uzņēmumiem, kuriem uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana (skatīt 23.–27. punktu), varētu tikt atzīts par saderīgu ar EEZ līguma darbību un varētu tikt atbrīvots no Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta piemērošanas noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas tiesību aktā, uz kuru ir atsauce EEZ līguma XV pielikuma 1.h punktā (Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi) (36), kas pieņemts pie EEZ līguma ar 1. protokolu (37). |
| --- | --- |

28)

Ja Altmark lietas četri kritēriji nebūs izpildīti, bet būs izpildīti EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistībā ar platjoslas infrastruktūras izvēršanu tiks uzskatīta par valsts atbalstu, un uz to tiks attiecināts EEZ līguma 49., 59., 61. pants un Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu 3. protokola I daļas 1. pants (turpmāk tekstā “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokols”). Šādā gadījumā valsts atbalsts, kas piešķirts kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu noteiktiem uzņēmumiem, kuriem uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana (skatīt 23.–27. punktu), varētu tikt atzīts par saderīgu ar EEZ līguma darbību un varētu tikt atbrīvots no Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta piemērošanas noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas tiesību aktā, uz kuru ir atsauce EEZ līguma XV pielikuma 1.h punktā (Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi) (36), kas pieņemts pie EEZ līguma ar 1. protokolu (37).

2.3.   Atbalsta saderība atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punktam

| 29) | Ja Komisija ir konstatējusi, ka paziņotais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tad novērtējums par saderību līdz šim ir bijis balstīts tieši uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (38). |
| --- | --- |

29)

Ja Komisija ir konstatējusi, ka paziņotais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tad novērtējums par saderību līdz šim ir bijis balstīts tieši uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (38).

| 30) | Teritorijas, uz kurām attiecas platjoslas valsts atbalsta projekts, var būt arī atbalstāmās teritorijas 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta un Iestādes valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par valsts atbalstu 2007.–2013. gadam (turpmāk tekstā “nodaļa par valsts reģionālo atbalstu”) nozīmē (39). Šajā gadījumā atbalstu platjoslas pakalpojumiem var uzskatīt arī par atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem nodaļas par valsts reģionālo atbalstu nozīmē. Tomēr daudzos līdz šim Komisijas izskatītajos gadījumos bija arī citas paziņoto pasākumu mērķa teritorijas, kuras nebija “atbalstāmas”, un līdz ar to Komisijas novērtējumu nebija iespējams veikt saskaņā ar attiecīgajām Komisijas Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (40). |
| --- | --- |

30)

Teritorijas, uz kurām attiecas platjoslas valsts atbalsta projekts, var būt arī atbalstāmās teritorijas 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta un Iestādes valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par valsts atbalstu 2007.–2013. gadam (turpmāk tekstā “nodaļa par valsts reģionālo atbalstu”) nozīmē (39). Šajā gadījumā atbalstu platjoslas pakalpojumiem var uzskatīt arī par atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem nodaļas par valsts reģionālo atbalstu nozīmē. Tomēr daudzos līdz šim Komisijas izskatītajos gadījumos bija arī citas paziņoto pasākumu mērķa teritorijas, kuras nebija “atbalstāmas”, un līdz ar to Komisijas novērtējumu nebija iespējams veikt saskaņā ar attiecīgajām Komisijas Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (40).

| 31) | Ja pasākums ietilpst nodaļas par valsts reģionālo atbalstu darbības jomā un ja ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai ja atbalsts ir paredzēts tikai vienai darbības jomai, EBTA valstij ir pienākums pierādīt, ka nodaļas par valsts reģionālo atbalstu nosacījumi ir izpildīti. Tas ietver arī to, ka attiecīgais projekts dod ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

31)

Ja pasākums ietilpst nodaļas par valsts reģionālo atbalstu darbības jomā un ja ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai ja atbalsts ir paredzēts tikai vienai darbības jomai, EBTA valstij ir pienākums pierādīt, ka nodaļas par valsts reģionālo atbalstu nosacījumi ir izpildīti. Tas ietver arī to, ka attiecīgais projekts dod ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus.

2.3.1.   Samēra pārbaude un tās piemērošana atbalstam platjoslas tīkla izvēršanai

| 32) | Novērtējot, vai atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, Iestāde izvērtē līdzsvaru starp atbalsta pasākuma pozitīvo iedarbību, sasniedzot vispārējas nozīmes mērķi, un tā potenciāli negatīvo blakus iedarbību, piemēram, tirdzniecības un konkurences kropļošana. |
| --- | --- |

32)

Novērtējot, vai atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, Iestāde izvērtē līdzsvaru starp atbalsta pasākuma pozitīvo iedarbību, sasniedzot vispārējas nozīmes mērķi, un tā potenciāli negatīvo blakus iedarbību, piemēram, tirdzniecības un konkurences kropļošana.

| 33) | Piemērojot šo samēra pārbaudi, Iestāde izvērtēs šādus jautājumus:






  a) | Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu kopējas ieinteresētības mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir paredzēts tirgus nepilnību novēršanai vai citam mērķim? (41) |
| --- | --- | --- |

33)

Piemērojot šo samēra pārbaudi, Iestāde izvērtēs šādus jautājumus:

a)

Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu kopējas ieinteresētības mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir paredzēts tirgus nepilnību novēršanai vai citam mērķim? (41)

| b) | Vai atbalsts ir piemērots kopīgām interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanai? Proti:






  i) | Vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, t. i., vai pastāv citi labāk piemēroti instrumenti? |
| --- | --- | --- |

b)

Vai atbalsts ir piemērots kopīgām interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanai? Proti:

i)

Vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, t. i., vai pastāv citi labāk piemēroti instrumenti?

| ii) | Vai tam piemīt stimulējoša iedarbība, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību? |
| --- | --- |

ii)

Vai tam piemīt stimulējoša iedarbība, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

| iii) | Vai atbalsta pasākums ir proporcionāls, t. i., vai tādas pašas izmaiņas uzvedībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

iii)

Vai atbalsta pasākums ir proporcionāls, t. i., vai tādas pašas izmaiņas uzvedībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu?

| c) | Vai konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota tā, lai kopējais samērs būtu pozitīvs? |
| --- | --- |

c)

Vai konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota tā, lai kopējais samērs būtu pozitīvs?

| 34) | Samēra pārbaudes atsevišķie pasākumi platjoslas pakalpojumu jomā ir izklāstīti sīkāk 2.3.2. un 2.3.3. iedaļā. |
| --- | --- |

34)

Samēra pārbaudes atsevišķie pasākumi platjoslas pakalpojumu jomā ir izklāstīti sīkāk 2.3.2. un 2.3.3. iedaļā.

2.3.2.   Pasākuma mērķis

| 35) | Kā norādīts ievadā, plaša piekļuve platjoslai par pieņemamu cenu ir ļoti svarīga, jo tā var paātrināt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieguldījumu visu tautsaimniecības nozaru izaugsmē un inovācijā, kā arī sociālo un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

35)

Kā norādīts ievadā, plaša piekļuve platjoslai par pieņemamu cenu ir ļoti svarīga, jo tā var paātrināt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieguldījumu visu tautsaimniecības nozaru izaugsmē un inovācijā, kā arī sociālo un teritoriālo kohēziju.

| 36) | Platjoslas pakalpojumu sniegšanas ekonomiskie aspekti ir tādi, ka tirgus ne vienmēr uzskatīs, ka ir izdevīgi ieguldīt tajos. Sakarā ar iedzīvotāju blīvuma radīto ekonomiju platjoslas tīklu izvēršana parasti ir rentablāka tur, kur potenciālais pieprasījums ir lielāks un koncentrētāks, t. i., blīvi apdzīvotās teritorijās. Ieguldījumu lielo pastāvīgo izmaksu dēļ vienības pašizmaksa strauji pieaug, iedzīvotāju blīvumam samazinoties. Līdz ar to platjoslas tīklu rentabilitāte parasti attiecas tikai uz iedzīvotāju daļu. Tāpat atsevišķās teritorijās tīkla izveide var būt rentabla tikai vienam pakalpojumu sniedzējam, nevis diviem vai vairākiem. |
| --- | --- |

36)

Platjoslas pakalpojumu sniegšanas ekonomiskie aspekti ir tādi, ka tirgus ne vienmēr uzskatīs, ka ir izdevīgi ieguldīt tajos. Sakarā ar iedzīvotāju blīvuma radīto ekonomiju platjoslas tīklu izvēršana parasti ir rentablāka tur, kur potenciālais pieprasījums ir lielāks un koncentrētāks, t. i., blīvi apdzīvotās teritorijās. Ieguldījumu lielo pastāvīgo izmaksu dēļ vienības pašizmaksa strauji pieaug, iedzīvotāju blīvumam samazinoties. Līdz ar to platjoslas tīklu rentabilitāte parasti attiecas tikai uz iedzīvotāju daļu. Tāpat atsevišķās teritorijās tīkla izveide var būt rentabla tikai vienam pakalpojumu sniedzējam, nevis diviem vai vairākiem.

| 37) | Ja tirgus nenodrošina pietiekamu platjoslas pārklājumu vai piekļuves nosacījumi nav atbilstoši, valsts atbalstam var būt nozīmīga loma. Konkrētāk, valsts atbalsts platjoslas pakalpojumu nozarē var novērst tirgus nepilnības, t. i., situācijas, kurās individuālie tirgus ieguldītāji neveic ieguldījumus, lai gan tas būtu efektīvi, raugoties plašākā ekonomikas perspektīvā, piemēram, pozitīvās ietekmes dēļ. Turklāt valsts atbalstu platjoslas pakalpojumiem var uzskatīt arī par līdzekli vienlīdzības mērķu sasniegšanai, t. i., veidu, kā uzlabot piekļuvi būtiskiem komunikācijas līdzekļiem un līdzdalību sabiedrībā, kā arī nodrošināt vārda brīvību visiem sabiedrības locekļiem, tādējādi uzlabojot sociālo un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

37)

Ja tirgus nenodrošina pietiekamu platjoslas pārklājumu vai piekļuves nosacījumi nav atbilstoši, valsts atbalstam var būt nozīmīga loma. Konkrētāk, valsts atbalsts platjoslas pakalpojumu nozarē var novērst tirgus nepilnības, t. i., situācijas, kurās individuālie tirgus ieguldītāji neveic ieguldījumus, lai gan tas būtu efektīvi, raugoties plašākā ekonomikas perspektīvā, piemēram, pozitīvās ietekmes dēļ. Turklāt valsts atbalstu platjoslas pakalpojumiem var uzskatīt arī par līdzekli vienlīdzības mērķu sasniegšanai, t. i., veidu, kā uzlabot piekļuvi būtiskiem komunikācijas līdzekļiem un līdzdalību sabiedrībā, kā arī nodrošināt vārda brīvību visiem sabiedrības locekļiem, tādējādi uzlabojot sociālo un teritoriālo kohēziju.

| 38) | Sākumā ir lietderīgi ieviest pamatiedalījumu pēc iespējamo mērķu zonām atkarībā no jau pieejamās platjoslas savienojamības līmeņa. Komisija ir konsekventi nošķīrusi zonas, kur platjoslas infrastruktūra nav ieviesta vai maz iespējams, ka tā tiks ieviesta tuvākajā nākotne (baltās zonas), no zonām, kur darbojas tikai viens platjoslas tīkla operators (pelēkās zonas), un zonām, kur darbojas vismaz divi vai vairāki platjoslas tīkla operatori (melnās zonas) (42). |
| --- | --- |

38)

Sākumā ir lietderīgi ieviest pamatiedalījumu pēc iespējamo mērķu zonām atkarībā no jau pieejamās platjoslas savienojamības līmeņa. Komisija ir konsekventi nošķīrusi zonas, kur platjoslas infrastruktūra nav ieviesta vai maz iespējams, ka tā tiks ieviesta tuvākajā nākotne (baltās zonas), no zonām, kur darbojas tikai viens platjoslas tīkla operators (pelēkās zonas), un zonām, kur darbojas vismaz divi vai vairāki platjoslas tīkla operatori (melnās zonas) (42).

2.3.2.1.   Baltās zonas: teritoriālās kohēzijas un ekonomiskās attīstības mērķu veicināšana

| 39) | Iestāde uzskata, ka atbalsts platjoslas tīkla izvēršanai lauku apvidos un nepietiekami apkalpotajās baltajās zonās veicina teritoriālo sociālo un ekonomisko kohēziju un novērš tirgus nepilnības. Platjoslas tīkli ir rentabli tikai attiecībā uz kādu iedzīvotāju daļu, tādēļ ir nepieciešams valsts atbalsts, lai nodrošinātu visuresošu pārklājumu. |
| --- | --- |

39)

Iestāde uzskata, ka atbalsts platjoslas tīkla izvēršanai lauku apvidos un nepietiekami apkalpotajās baltajās zonās veicina teritoriālo sociālo un ekonomisko kohēziju un novērš tirgus nepilnības. Platjoslas tīkli ir rentabli tikai attiecībā uz kādu iedzīvotāju daļu, tādēļ ir nepieciešams valsts atbalsts, lai nodrošinātu visuresošu pārklājumu.

| 40) | Iestāde atzīst, ka ar finansiālu atbalstu platjoslas pakalpojumu sniegšanai teritorijās, kur platjoslas pakalpojumi šobrīd nav pieejami un kur privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē neplāno izvērst šādu infrastruktūru, dalībvalstis īsteno patiesas kohēzijas un ekonomiskās attīstības mērķus, un tādējādi to iejaukšanās varētu atbilst kopējas ieinteresētības mērķiem (43). Jēdziens “tuvākajā nākotnē” atbilst trim gadiem. Šajā kontekstā privāto ieguldītāju ieguldījumu plāniem ir jābūt tādiem, lai nodrošinātu vismaz ievērojamus rezultātus pārklājumā ziņā triju gadu laikā un plānoto ieguldījumu paredzamo pabeigšanas datumu samērīgā laikā pēc šiem trim gadiem (atkarībā no katra projekta un teritorijas specifikas). Publiskās iestādes var pieprasīt, lai tiktu iesniegts uzņēmējdarbības plāns kopā ar sīki izstrādātu izvēršanas grafiku, kā arī pietiekama finansējuma pierādījumi vai jebkādi citi pierādījumi tam, ka privātā tīkla operatoru plānotie ieguldījumi ir ticami un īstenojami. |
| --- | --- |

40)

Iestāde atzīst, ka ar finansiālu atbalstu platjoslas pakalpojumu sniegšanai teritorijās, kur platjoslas pakalpojumi šobrīd nav pieejami un kur privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē neplāno izvērst šādu infrastruktūru, dalībvalstis īsteno patiesas kohēzijas un ekonomiskās attīstības mērķus, un tādējādi to iejaukšanās varētu atbilst kopējas ieinteresētības mērķiem (43). Jēdziens “tuvākajā nākotnē” atbilst trim gadiem. Šajā kontekstā privāto ieguldītāju ieguldījumu plāniem ir jābūt tādiem, lai nodrošinātu vismaz ievērojamus rezultātus pārklājumā ziņā triju gadu laikā un plānoto ieguldījumu paredzamo pabeigšanas datumu samērīgā laikā pēc šiem trim gadiem (atkarībā no katra projekta un teritorijas specifikas). Publiskās iestādes var pieprasīt, lai tiktu iesniegts uzņēmējdarbības plāns kopā ar sīki izstrādātu izvēršanas grafiku, kā arī pietiekama finansējuma pierādījumi vai jebkādi citi pierādījumi tam, ka privātā tīkla operatoru plānotie ieguldījumi ir ticami un īstenojami.

2.3.2.2.   Melnās zonas: valsts iejaukšanās nav vajadzīga

| 41) | Ja attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā darbojas vismaz divi platjoslas tīkla operatori un platjoslas pakalpojumi tiek sniegti saskaņā ar konkurētspējīgiem nosacījumiem (uz infrastruktūru balstīta konkurence), tad nav nekādu tirgus nepilnību. Šajā gadījumā ar valsts iejaukšanos iespējams panākt pavisam nelielus uzlabojumus. Turpretim valsts atbalsts papildu platjoslas tīklu izbūves finansēšanai faktiski izraisīs nepieņemamus konkurences kropļojumus un privāto ieguldītāju izstumšanu. Attiecīgi, ja nebūs skaidru pierādījumu par tirgus nepilnībām, Iestāde vērtēs negatīvi pasākumus, kas finansē papildu platjoslas infrastruktūras izvēršanu melnajā zonā (44). |
| --- | --- |

41)

Ja attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā darbojas vismaz divi platjoslas tīkla operatori un platjoslas pakalpojumi tiek sniegti saskaņā ar konkurētspējīgiem nosacījumiem (uz infrastruktūru balstīta konkurence), tad nav nekādu tirgus nepilnību. Šajā gadījumā ar valsts iejaukšanos iespējams panākt pavisam nelielus uzlabojumus. Turpretim valsts atbalsts papildu platjoslas tīklu izbūves finansēšanai faktiski izraisīs nepieņemamus konkurences kropļojumus un privāto ieguldītāju izstumšanu. Attiecīgi, ja nebūs skaidru pierādījumu par tirgus nepilnībām, Iestāde vērtēs negatīvi pasākumus, kas finansē papildu platjoslas infrastruktūras izvēršanu melnajā zonā (44).

2.3.2.3.   Pelēkās zonas: nepieciešams detalizētāks novērtējums

| 42) | Tīkla operatora klātbūtne dotajā teritorijā nebūt nenozīmē, ka nav nekādu tirgus nepilnību vai kohēzijas problēmu. Monopola klauzula var ietekmēt pakalpojuma kvalitāti vai cenu, par kādu pakalpojumus piedāvā pilsoņiem. No otras puses, teritorijās, kurās darbojas tikai viens platjoslas tīkla operators, pēc definīcijas subsīdijas alternatīva tīkla būvniecībai var izkropļot tirgus dinamiku. Tādēļ valsts atbalstam platjoslas tīklu izvēršanai pelēkajās zonās nepieciešama detalizētāka analīze un rūpīgs saderības novērtējums. |
| --- | --- |

42)

Tīkla operatora klātbūtne dotajā teritorijā nebūt nenozīmē, ka nav nekādu tirgus nepilnību vai kohēzijas problēmu. Monopola klauzula var ietekmēt pakalpojuma kvalitāti vai cenu, par kādu pakalpojumus piedāvā pilsoņiem. No otras puses, teritorijās, kurās darbojas tikai viens platjoslas tīkla operators, pēc definīcijas subsīdijas alternatīva tīkla būvniecībai var izkropļot tirgus dinamiku. Tādēļ valsts atbalstam platjoslas tīklu izvēršanai pelēkajās zonās nepieciešama detalizētāka analīze un rūpīgs saderības novērtējums.

| 43) | Lai gan tīkla operators var darboties valsts iejaukšanās mērķa zonā, atsevišķas lietotāju kategorijas joprojām var būt nepietiekami apkalpotas tādā nozīmē, ka vai nu daži lietotāju pieprasītie platjoslas pakalpojumi nav tiem pieejami, vai vairumtirdzniecības piekļuves tarifu neregulēšanas gadījumā šo pakalpojumu cenas nav pieņemamas salīdzinājumā ar tādu pašu pakalpojumu cenām, kurus piedāvā citās konkurētspējīgākās valsts teritorijās vai reģionos (45). Turklāt, ja ir maz iespēju, ka trešās personas varētu būvēt alternatīvu infrastruktūru, alternatīvas infrastruktūras finansējums varētu būt piemērots pasākums. Tas varētu novērst infrastruktūras konkurences trūkumu un tādējādi mazināt problēmas, kas izriet no vēsturiskā operatora de facto monopolstāvokļa (46). Tomēr atbalsta piešķiršanai šādos apstākļos piemēro vairākus nosacījumus, kas būtu jāizpilda attiecīgajai EBTA valstij. |
| --- | --- |

43)

Lai gan tīkla operators var darboties valsts iejaukšanās mērķa zonā, atsevišķas lietotāju kategorijas joprojām var būt nepietiekami apkalpotas tādā nozīmē, ka vai nu daži lietotāju pieprasītie platjoslas pakalpojumi nav tiem pieejami, vai vairumtirdzniecības piekļuves tarifu neregulēšanas gadījumā šo pakalpojumu cenas nav pieņemamas salīdzinājumā ar tādu pašu pakalpojumu cenām, kurus piedāvā citās konkurētspējīgākās valsts teritorijās vai reģionos (45). Turklāt, ja ir maz iespēju, ka trešās personas varētu būvēt alternatīvu infrastruktūru, alternatīvas infrastruktūras finansējums varētu būt piemērots pasākums. Tas varētu novērst infrastruktūras konkurences trūkumu un tādējādi mazināt problēmas, kas izriet no vēsturiskā operatora de facto monopolstāvokļa (46). Tomēr atbalsta piešķiršanai šādos apstākļos piemēro vairākus nosacījumus, kas būtu jāizpilda attiecīgajai EBTA valstij.

| 44) | Attiecīgi Komisija ar zināmiem nosacījumiem var atzīt par saderīgiem valsts atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir teritorijas, kur platjoslas infrastruktūras nodrošināšana joprojām ir de facto monopolstāvoklis, ja i) netiek piedāvāti nekādi atbilstoši pakalpojumi par pieņemamu cenu, lai apmierinātu pilsoņu vai uzņēmumu vajadzības; un ii) nav pieejami nekādi mazāk kropļojoši pasākumi (tostarp ex ante regulējums), lai sasniegtu tos pašus mērķus. Iepriekšminētā konstatēšanas nolūkos Komisija jo īpaši izvērtēs, vai:






  a) | vispārējie tirgus nosacījumi nav atbilstīgi, cita starpā analizējot pašreizējo platjoslas pakalpojumu cenu līmeni, lietotājiem (privātpersonām un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu veidu un ar tiem saistītos nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

44)

Attiecīgi Komisija ar zināmiem nosacījumiem var atzīt par saderīgiem valsts atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir teritorijas, kur platjoslas infrastruktūras nodrošināšana joprojām ir de facto monopolstāvoklis, ja i) netiek piedāvāti nekādi atbilstoši pakalpojumi par pieņemamu cenu, lai apmierinātu pilsoņu vai uzņēmumu vajadzības; un ii) nav pieejami nekādi mazāk kropļojoši pasākumi (tostarp ex ante regulējums), lai sasniegtu tos pašus mērķus. Iepriekšminētā konstatēšanas nolūkos Komisija jo īpaši izvērtēs, vai:

a)

vispārējie tirgus nosacījumi nav atbilstīgi, cita starpā analizējot pašreizējo platjoslas pakalpojumu cenu līmeni, lietotājiem (privātpersonām un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu veidu un ar tiem saistītos nosacījumus;

| b) | valsts regulatīvās iestādes (turpmāk tekstā VRI) noteikta ex ante regulējuma neesības gadījumā trešām personām netiek piedāvāta reāli pieejama tīkla piekļuve vai piekļuves nosacījumi neveicina efektīvu konkurenci; |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvās iestādes (turpmāk tekstā VRI) noteikta ex ante regulējuma neesības gadījumā trešām personām netiek piedāvāta reāli pieejama tīkla piekļuve vai piekļuves nosacījumi neveicina efektīvu konkurenci;

| c) | vispārējie šķēršļi ienākšanai tirgū izslēdz citu elektronisko sakaru operatoru iespējamo ienākšanu tirgū; un |
| --- | --- |

c)

vispārējie šķēršļi ienākšanai tirgū izslēdz citu elektronisko sakaru operatoru iespējamo ienākšanu tirgū; un

| d) | visi veiktie pasākumi vai kompetentā valsts regulatora vai konkurences iestādes noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz esošā tīkla operatoru nav spējuši novērst minētās problēmas. |
| --- | --- |

d)

visi veiktie pasākumi vai kompetentā valsts regulatora vai konkurences iestādes noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz esošā tīkla operatoru nav spējuši novērst minētās problēmas.

2.3.3.   Pasākuma struktūra un nepieciešamība ierobežot konkurences kropļojumus

| 45) | Ja tiek uzskatīts, ka platjoslas pārklājums ir nepietiekams, var būt vajadzīga valsts iejaukšanās. Vispirms ir jāatbild uz jautājumu par to, vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, lai risinātu šo problēmu, vai tomēr ir citi, piemērotāki, instrumenti. |
| --- | --- |

45)

Ja tiek uzskatīts, ka platjoslas pārklājums ir nepietiekams, var būt vajadzīga valsts iejaukšanās. Vispirms ir jāatbild uz jautājumu par to, vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, lai risinātu šo problēmu, vai tomēr ir citi, piemērotāki, instrumenti.

| 46) | Attiecībā uz šo Iestāde savos līdzšinējos lēmumos ir atzinusi, ka, lai gan iepriekšējs regulējums daudzos gadījumos ir veicinājis platjoslas tīklu izvēršanu pilsētās un blīvi apdzīvotās teritorijās, tas, iespējams, nav pietiekami iedarbīgs instruments, lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu, jo īpaši nepietiekami apkalpotās teritorijās, kurās ieguldījumu ienesīgums parasti ir zems (47). |
| --- | --- |

46)

Attiecībā uz šo Iestāde savos līdzšinējos lēmumos ir atzinusi, ka, lai gan iepriekšējs regulējums daudzos gadījumos ir veicinājis platjoslas tīklu izvēršanu pilsētās un blīvi apdzīvotās teritorijās, tas, iespējams, nav pietiekami iedarbīgs instruments, lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu, jo īpaši nepietiekami apkalpotās teritorijās, kurās ieguldījumu ienesīgums parasti ir zems (47).

| 47) | Tāpat ar platjoslas pakalpojumu pieprasījumu veicinošiem pasākumiem (piemēram, kuponiem lietotājiem) var veicināt šo pakalpojumu plašāku izplatību, un šādi pasākumi būtu atbalstāmi kā alternatīva vai papildinājums citiem publiskiem pasākumiem, taču tie ne vienmēr var novērst platjoslas pakalpojumu trūkumu (48). Līdz ar to, lai novērstu platjoslas savienojamības trūkumu, šādās situācijās var nebūt citas iespējas kā vien valsts finansējuma piešķiršana. |
| --- | --- |

47)

Tāpat ar platjoslas pakalpojumu pieprasījumu veicinošiem pasākumiem (piemēram, kuponiem lietotājiem) var veicināt šo pakalpojumu plašāku izplatību, un šādi pasākumi būtu atbalstāmi kā alternatīva vai papildinājums citiem publiskiem pasākumiem, taču tie ne vienmēr var novērst platjoslas pakalpojumu trūkumu (48). Līdz ar to, lai novērstu platjoslas savienojamības trūkumu, šādās situācijās var nebūt citas iespējas kā vien valsts finansējuma piešķiršana.

| 48) | Attiecībā uz pasākuma stimulējošo iedarbību ir jāpārbauda, vai attiecīgie ieguldījumi platjoslas tīkla infrastruktūrā nebūtu tikuši tikpat ātri veikti bez jebkāda valsts atbalsta. |
| --- | --- |

48)

Attiecībā uz pasākuma stimulējošo iedarbību ir jāpārbauda, vai attiecīgie ieguldījumi platjoslas tīkla infrastruktūrā nebūtu tikuši tikpat ātri veikti bez jebkāda valsts atbalsta.

| 49) | Vērtējot baltajās vai pelēkajās zonās plānoto paziņoto pasākumu samērīgumu, ja kāds no turpmāk a) līdz h) apakšpunktā norādītajiem nosacījumiem nav izpildīts, būs jāveic padziļināts novērtējums (49), un atzinums par attiecīgā atbalsta saderību ar EEZ līguma darbību, visticamāk, būs negatīvs.






  a) | Sīka kartografēšana un pārklājuma analīze. EBTA valstīm būtu skaidri jānorāda, uz kurām ģeogrāfiskajām zonām konkrētais atbalsta pasākums attieksies. Paralēli veicot konkrētās teritorijas konkurences apstākļu un struktūras analīzi un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, kuras attiecīgais pasākums ietekmētu, EBTA valstis līdz minimumam samazina konkurences kropļojumus attiecībā uz esošajiem pakalpojumu sniedzējiem un tiem, kuriem jau ir ieguldījumu plāni tuvākajai nākotnei, un tādējādi dod šiem ieguldītājiem iespēju plānot savu darbību (50). Līdz ar to sīka kartografēšana un padziļināta apspriešanās ne vien nodrošina labu pārredzamību, bet arī darbojas kā neatsverams instruments balto, pelēko un melno zonu noteikšanā (51). |
| --- | --- | --- |

49)

Vērtējot baltajās vai pelēkajās zonās plānoto paziņoto pasākumu samērīgumu, ja kāds no turpmāk a) līdz h) apakšpunktā norādītajiem nosacījumiem nav izpildīts, būs jāveic padziļināts novērtējums (49), un atzinums par attiecīgā atbalsta saderību ar EEZ līguma darbību, visticamāk, būs negatīvs.

a)

Sīka kartografēšana un pārklājuma analīze. EBTA valstīm būtu skaidri jānorāda, uz kurām ģeogrāfiskajām zonām konkrētais atbalsta pasākums attieksies. Paralēli veicot konkrētās teritorijas konkurences apstākļu un struktūras analīzi un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, kuras attiecīgais pasākums ietekmētu, EBTA valstis līdz minimumam samazina konkurences kropļojumus attiecībā uz esošajiem pakalpojumu sniedzējiem un tiem, kuriem jau ir ieguldījumu plāni tuvākajai nākotnei, un tādējādi dod šiem ieguldītājiem iespēju plānot savu darbību (50). Līdz ar to sīka kartografēšana un padziļināta apspriešanās ne vien nodrošina labu pārredzamību, bet arī darbojas kā neatsverams instruments balto, pelēko un melno zonu noteikšanā (51).

| b) | Atklāta konkursa procedūra. Izmantojot atklātu konkursu, tiek nodrošināta pārredzamība visiem ieguldītājiem, kuri vēlas piedalīties subsidētā projekta īstenošanā. Atklāta konkursa gadījumā nepieciešams nosacījums ir vienlīdzīga un nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem. Atklāts konkurss ir metode, ar kuru līdz minimumam samazināt iespējamās valsts atbalsta radītās priekšrocības, un vienlaikus ar to tiek samazināta pasākuma selektivitāte, jo iepriekš nav zināms, kurš būs atbalsta saņēmējs (52). |
| --- | --- |

b)

Atklāta konkursa procedūra. Izmantojot atklātu konkursu, tiek nodrošināta pārredzamība visiem ieguldītājiem, kuri vēlas piedalīties subsidētā projekta īstenošanā. Atklāta konkursa gadījumā nepieciešams nosacījums ir vienlīdzīga un nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem. Atklāts konkurss ir metode, ar kuru līdz minimumam samazināt iespējamās valsts atbalsta radītās priekšrocības, un vienlaikus ar to tiek samazināta pasākuma selektivitāte, jo iepriekš nav zināms, kurš būs atbalsta saņēmējs (52).

| c) | Ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums. Lai atklāta konkursa procedūras kontekstā samazinātu piešķiramā atbalsta summu, līdzīgu vai identisku kvalitātes nosacījumu gadījumā piedāvājuma kopējā novērtējumā vairāk prioritātes punktu principā būtu jāsaņem pretendentam, kurš prasījis mazāko atbalsta summu (53). Tādā veidā EBTA valsts var likt tirgum noteikt, cik liela atbalsta summa faktiski ir vajadzīga, un līdz ar to var samazināt informācijas nevienlīdzību, no kuras ieguvēji visbiežāk ir privātie ieguldītāji. |
| --- | --- |

c)

Ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums. Lai atklāta konkursa procedūras kontekstā samazinātu piešķiramā atbalsta summu, līdzīgu vai identisku kvalitātes nosacījumu gadījumā piedāvājuma kopējā novērtējumā vairāk prioritātes punktu principā būtu jāsaņem pretendentam, kurš prasījis mazāko atbalsta summu (53). Tādā veidā EBTA valsts var likt tirgum noteikt, cik liela atbalsta summa faktiski ir vajadzīga, un līdz ar to var samazināt informācijas nevienlīdzību, no kuras ieguvēji visbiežāk ir privātie ieguldītāji.

| d) | Tehnoloģiskā neitralitāte. Tā kā platjoslas pakalpojumi var tikt sniegti, izmantojot dažādas tīkla infrastruktūras, balstoties uz vadu (xDSL, kabelis), bezvadu (Wi-Fi, WiMAX), satelīta un mobilajām tehnoloģijām, dalībvalstis nedrīkstētu dot priekšroku kādai konkrētai tehnoloģijai vai tīkla platformai, ja vien tās nevar pierādīt, ka šādai izvēlei ir objektīvs pamatojums (54). Pretendentiem būtu jābūt tiesīgiem piedāvāt nepieciešamo platjoslas pakalpojumu sniegšanu, izmantojot vai kombinējot jebkuras tehnoloģijas, kas tiem šķiet piemērotākās. |
| --- | --- |

d)

Tehnoloģiskā neitralitāte. Tā kā platjoslas pakalpojumi var tikt sniegti, izmantojot dažādas tīkla infrastruktūras, balstoties uz vadu (xDSL, kabelis), bezvadu (Wi-Fi, WiMAX), satelīta un mobilajām tehnoloģijām, dalībvalstis nedrīkstētu dot priekšroku kādai konkrētai tehnoloģijai vai tīkla platformai, ja vien tās nevar pierādīt, ka šādai izvēlei ir objektīvs pamatojums (54). Pretendentiem būtu jābūt tiesīgiem piedāvāt nepieciešamo platjoslas pakalpojumu sniegšanu, izmantojot vai kombinējot jebkuras tehnoloģijas, kas tiem šķiet piemērotākās.

| e) | Esošās infrastruktūras izmantošana. Ciktāl iespējams, EBTA valstīm būtu jāmudina pretendentus izmantot esošās pieejamās infrastruktūras, lai tiktu novērsta lieka un neracionāla resursu dublēšanās. Cenšoties ierobežot ekonomisko ietekmi uz esošajiem tīklu operatoriem, tiem būtu jādod iespēja piedāvāt savu infrastruktūru paziņotā projekta vajadzībām. Tomēr šā nosacījuma rezultātā nedrīkstētu tikt dota priekšroka vēsturiskajiem operatoriem, īpaši tad, ja trešām personām nav pieejama šī infrastruktūra vai resursi, kas vajadzīgi konkurēšanai ar vēsturisko operatoru. Tāpat pelēko zonu gadījumā, ja ir pierādīts, ka atkarība no vēsturiskā operatora ir daļa no problēmas, iespējams, ir jāsekmē vairāk uz infrastruktūru balstīta konkurence. |
| --- | --- |

e)

Esošās infrastruktūras izmantošana. Ciktāl iespējams, EBTA valstīm būtu jāmudina pretendentus izmantot esošās pieejamās infrastruktūras, lai tiktu novērsta lieka un neracionāla resursu dublēšanās. Cenšoties ierobežot ekonomisko ietekmi uz esošajiem tīklu operatoriem, tiem būtu jādod iespēja piedāvāt savu infrastruktūru paziņotā projekta vajadzībām. Tomēr šā nosacījuma rezultātā nedrīkstētu tikt dota priekšroka vēsturiskajiem operatoriem, īpaši tad, ja trešām personām nav pieejama šī infrastruktūra vai resursi, kas vajadzīgi konkurēšanai ar vēsturisko operatoru. Tāpat pelēko zonu gadījumā, ja ir pierādīts, ka atkarība no vēsturiskā operatora ir daļa no problēmas, iespējams, ir jāsekmē vairāk uz infrastruktūru balstīta konkurence.

| f) | Vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve. Nodrošināt trešām personām faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi subsidētai platjoslas infrastruktūrai ir nepieciešams elements ikvienā valsts atbalsta pasākumā, kas paredz jaunas platjoslas infrastruktūras būvniecības finansēšanu. Vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve dod trešām personām (operatoriem) iespēju konkurēt ar izraudzīto pretendentu (ja tas ir pārstāvēts arī mazumtirdzniecības līmenī), tādējādi paplašinot izvēles iespējas un veicinot konkurenci pasākuma aptvertajās teritorijās, vienlaikus novēršot reģionālu pakalpojumu monopolu veidošanos. Faktiska vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve subsidētajai infrastruktūrai būtu jāpiedāvā uz vismaz septiņiem gadiem. Šis nosacījums nav atkarīgs no iepriekšējas tirgus analīzes Direktīvas 2002/21/EK 7. panta nozīmē (pamatdirektīva) (55). Tomēr, ja pēc šā septiņu gadu laikposma valsts regulators atzīst, ka attiecīgās infrastruktūras operatoram saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu ir būtiska ietekme konkrētajā tirgū (56), piekļuves nodrošināšanas saistību darbības laiks būtu attiecīgi jāpagarina. |
| --- | --- |

f)

Vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve. Nodrošināt trešām personām faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi subsidētai platjoslas infrastruktūrai ir nepieciešams elements ikvienā valsts atbalsta pasākumā, kas paredz jaunas platjoslas infrastruktūras būvniecības finansēšanu. Vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve dod trešām personām (operatoriem) iespēju konkurēt ar izraudzīto pretendentu (ja tas ir pārstāvēts arī mazumtirdzniecības līmenī), tādējādi paplašinot izvēles iespējas un veicinot konkurenci pasākuma aptvertajās teritorijās, vienlaikus novēršot reģionālu pakalpojumu monopolu veidošanos. Faktiska vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve subsidētajai infrastruktūrai būtu jāpiedāvā uz vismaz septiņiem gadiem. Šis nosacījums nav atkarīgs no iepriekšējas tirgus analīzes Direktīvas 2002/21/EK 7. panta nozīmē (pamatdirektīva) (55). Tomēr, ja pēc šā septiņu gadu laikposma valsts regulators atzīst, ka attiecīgās infrastruktūras operatoram saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu ir būtiska ietekme konkrētajā tirgū (56), piekļuves nodrošināšanas saistību darbības laiks būtu attiecīgi jāpagarina.

| g) | Cenu salīdzinoša noteikšana. Lai nodrošinātu faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi un līdz minimumam samazinātu iespējamos konkurences kropļojumus, ir ļoti svarīgi novērst to, ka izraudzītais pretendents nosaka pārmērīgas vairumtirdzniecības cenas vai, tieši pretēji, nosit cenas vai nosaka cenu ierobežojumus. Piekļuves vairumtirdzniecības cenām būtu jāpamatojas uz citu tādu attiecīgās valsts vai EEZ salīdzināmu zonu, kurās konkurence ir aktīvāka, publicēto (regulēto) vairumtirdzniecības cenu vidējo aritmētisko vai, ja nav pieejamas šādas publicētas cenas, tad uz VRI jau noteiktajām vai apstiprinātajām cenām attiecīgajiem tirgiem un pakalpojumiem. Tādējādi tur, kur jau ir ieviests iepriekšējs regulējums (t. i., pelēkajā zonā), vairumtirdzniecības cenas par piekļuvi subsidētai infrastruktūrai nedrīkstētu būt zemākas par piekļuves cenu, ko tai pašai zonai noteicis VRI. Cenu salīdzinoša noteikšana ir labs aizsardzības mehānisms, jo tādējādi EBTA valstīm nav iepriekš jānosaka precīzas mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības cenas, kā arī tiek nodrošināts, ka ar piešķirto atbalstu tiks radīti tādi paši tirgus apstākļi kā citos platjoslas tirgos ar aktīvu konkurenci. Cenu salīdzināšanas kritērijiem būtu jābūt skaidri norādītiem konkursa dokumentācijā. |
| --- | --- |

g)

Cenu salīdzinoša noteikšana. Lai nodrošinātu faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi un līdz minimumam samazinātu iespējamos konkurences kropļojumus, ir ļoti svarīgi novērst to, ka izraudzītais pretendents nosaka pārmērīgas vairumtirdzniecības cenas vai, tieši pretēji, nosit cenas vai nosaka cenu ierobežojumus. Piekļuves vairumtirdzniecības cenām būtu jāpamatojas uz citu tādu attiecīgās valsts vai EEZ salīdzināmu zonu, kurās konkurence ir aktīvāka, publicēto (regulēto) vairumtirdzniecības cenu vidējo aritmētisko vai, ja nav pieejamas šādas publicētas cenas, tad uz VRI jau noteiktajām vai apstiprinātajām cenām attiecīgajiem tirgiem un pakalpojumiem. Tādējādi tur, kur jau ir ieviests iepriekšējs regulējums (t. i., pelēkajā zonā), vairumtirdzniecības cenas par piekļuvi subsidētai infrastruktūrai nedrīkstētu būt zemākas par piekļuves cenu, ko tai pašai zonai noteicis VRI. Cenu salīdzinoša noteikšana ir labs aizsardzības mehānisms, jo tādējādi EBTA valstīm nav iepriekš jānosaka precīzas mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības cenas, kā arī tiek nodrošināts, ka ar piešķirto atbalstu tiks radīti tādi paši tirgus apstākļi kā citos platjoslas tirgos ar aktīvu konkurenci. Cenu salīdzināšanas kritērijiem būtu jābūt skaidri norādītiem konkursa dokumentācijā.

| h) | Atgūšanas mehānisms pārmērīgas kompensācijas novēršanai. Lai nodrošinātu to, ka izraudzītais pretendents nesaņem pārmērīgu kompensāciju gadījumā, ja pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem attiecīgajā zonā pārsniedz paredzēto līmeni, EBTA valstīm līgumā ar izraudzīto pretendentu būtu jāiekļauj atmaksāšanas mehānisms (57). Šāda mehānisma paredzēšana dod iespēju vēlāk ar ex post spēku līdz minimumam samazināt atbalsta summu, kuras sākotnēji paredzētais nepieciešamais apmērs bijis pārvērtēts. |
| --- | --- |

h)

Atgūšanas mehānisms pārmērīgas kompensācijas novēršanai. Lai nodrošinātu to, ka izraudzītais pretendents nesaņem pārmērīgu kompensāciju gadījumā, ja pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem attiecīgajā zonā pārsniedz paredzēto līmeni, EBTA valstīm līgumā ar izraudzīto pretendentu būtu jāiekļauj atmaksāšanas mehānisms (57). Šāda mehānisma paredzēšana dod iespēju vēlāk ar ex post spēku līdz minimumam samazināt atbalsta summu, kuras sākotnēji paredzētais nepieciešamais apmērs bijis pārvērtēts.

3.   VALSTS ATBALSTS NGA TĪKLIEM

3.1.   
  NGA tīklu ātras izvēršanas veicināšana

| 50) | Līdz šim vairākas EEZ valstis ir pievērsušās tam, lai atbalstītu tādus platjoslas tīklus, kas var nodrošināt pakalpojumus ar ļoti lieliem datu pārraides ātrumiem un kas var tikt izmantoti daudziem un dažādiem moderniem, apvienotiem digitālajiem pakalpojumiem. Šie NGA tīkli ir galvenokārt optiskās šķiedras tīkli vai moderni kabeļu tīkli, ar kuriem paredzēts pilnībā vai lielā mērā aizstāt esošos vara kabeļu platjoslas tīklus vai kabeļu tīklus. |
| --- | --- |

50)

Līdz šim vairākas EEZ valstis ir pievērsušās tam, lai atbalstītu tādus platjoslas tīklus, kas var nodrošināt pakalpojumus ar ļoti lieliem datu pārraides ātrumiem un kas var tikt izmantoti daudziem un dažādiem moderniem, apvienotiem digitālajiem pakalpojumiem. Šie NGA tīkli ir galvenokārt optiskās šķiedras tīkli vai moderni kabeļu tīkli, ar kuriem paredzēts pilnībā vai lielā mērā aizstāt esošos vara kabeļu platjoslas tīklus vai kabeļu tīklus.

| 51) | NGA tīkli ir piekļuves tīkli, kas pilnībā vai daļēji sastāv no optiskās šķiedras elementiem un kas spēj nodrošināt platjoslas piekļuves pakalpojumus ar uzlabotiem parametriem (piemēram, lielāku caurlaidspēju) salīdzinājumā ar tiem, ko nodrošina ar esošajiem vara kabeļu tīkliem (58). |
| --- | --- |

51)

NGA tīkli ir piekļuves tīkli, kas pilnībā vai daļēji sastāv no optiskās šķiedras elementiem un kas spēj nodrošināt platjoslas piekļuves pakalpojumus ar uzlabotiem parametriem (piemēram, lielāku caurlaidspēju) salīdzinājumā ar tiem, ko nodrošina ar esošajiem vara kabeļu tīkliem (58).

| 52) | Būtībā NGA tīklos ātrums un jauda būs tādi, ka varēs nodrošināt augstas izšķirtspējas saturu, lielu “pēc pieprasījuma” joslas platumu prasošu lietojumprogrammu (on-demand bandwidth-hungry applications) darbību, kā arī komercializēt cenas ziņā pieejamus simetriskas platjoslas savienojumus, kas patlaban ir pieejami tikai lieliem uzņēmumiem. Kopumā raugoties, NGA tīkliem ir potenciāls veicināt visu platjoslas tehnoloģiju un platjoslas pakalpojumu aspektu uzlabošanos. |
| --- | --- |

52)

Būtībā NGA tīklos ātrums un jauda būs tādi, ka varēs nodrošināt augstas izšķirtspējas saturu, lielu “pēc pieprasījuma” joslas platumu prasošu lietojumprogrammu (on-demand bandwidth-hungry applications) darbību, kā arī komercializēt cenas ziņā pieejamus simetriskas platjoslas savienojumus, kas patlaban ir pieejami tikai lieliem uzņēmumiem. Kopumā raugoties, NGA tīkliem ir potenciāls veicināt visu platjoslas tehnoloģiju un platjoslas pakalpojumu aspektu uzlabošanos.

| 53) | Komisija jau ir izskatījusi dažus valsts atbalsta paziņojumus, kuros paredzēts atbalsts optiskās šķiedras tīklu izvēršanai. Minētajos gadījumos bija paredzēts vai nu izbūvēt reģionālu NGA pamattīklu (59), vai nodrošināt optiskās šķiedras savienojamību tikai ierobežotam skaitam profesionālo lietotāju (60). |
| --- | --- |

53)

Komisija jau ir izskatījusi dažus valsts atbalsta paziņojumus, kuros paredzēts atbalsts optiskās šķiedras tīklu izvēršanai. Minētajos gadījumos bija paredzēts vai nu izbūvēt reģionālu NGA pamattīklu (59), vai nodrošināt optiskās šķiedras savienojamību tikai ierobežotam skaitam profesionālo lietotāju (60).

| 54) | Tāpat kā saistībā ar tā dēvēto “pirmās paaudzes” platjoslas pamata tīklu izvēršanu, valsts, pašvaldību un reģionālās iestādes savu atbalstu ātrai optiskās šķiedras tīklu izvēršanai var attaisnot, pamatojoties uz tirgus nepilnību vai uz kohēzijas mērķi. Attiecībā uz platjoslas pamata infrastruktūras izvēršanu Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē valsts iejaukšanās gadījumi galvenokārt bija vērsti uz lauku kopienām/zonām (mazapdzīvotas teritorijas, lielas kapitāla izmaksas) vai uz ekonomiski mazattīstītām zonām (zema maksātspēja par pakalpojumiem), taču tagad attiecībā uz NGA tīklu modeļa ekonomiskajiem apsvērumiem tiek uzskatīts, ka šie apsvērumi attur no NGA tīklu izvēršanas ne tikai mazapdzīvotās zonās, bet arī atsevišķās pilsētu teritorijās. Galvenā problēma, kas ietekmē NGA tīklu ātru un plašu izvēršanu, šķiet, ir izmaksas un mazākā mērā – iedzīvotāju blīvums (61). |
| --- | --- |

54)

Tāpat kā saistībā ar tā dēvēto “pirmās paaudzes” platjoslas pamata tīklu izvēršanu, valsts, pašvaldību un reģionālās iestādes savu atbalstu ātrai optiskās šķiedras tīklu izvēršanai var attaisnot, pamatojoties uz tirgus nepilnību vai uz kohēzijas mērķi. Attiecībā uz platjoslas pamata infrastruktūras izvēršanu Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē valsts iejaukšanās gadījumi galvenokārt bija vērsti uz lauku kopienām/zonām (mazapdzīvotas teritorijas, lielas kapitāla izmaksas) vai uz ekonomiski mazattīstītām zonām (zema maksātspēja par pakalpojumiem), taču tagad attiecībā uz NGA tīklu modeļa ekonomiskajiem apsvērumiem tiek uzskatīts, ka šie apsvērumi attur no NGA tīklu izvēršanas ne tikai mazapdzīvotās zonās, bet arī atsevišķās pilsētu teritorijās. Galvenā problēma, kas ietekmē NGA tīklu ātru un plašu izvēršanu, šķiet, ir izmaksas un mazākā mērā – iedzīvotāju blīvums (61).

| 55) | Tādējādi no valsts iestāžu skatpunkta tieša iejaukšanās var būt attaisnota, lai nodrošinātu, ka zonās, kuras tīkla operatori uzskata par nerentablām, tomēr būtu iespējams izmantot ievērojamo papildu efektu, ko NGA tīkli var nodrošināt ekonomikai, un lai tajās nerastos jauna NGA digitālplaisa. Līdz ar to EBTA valstīm var būt vēlme veicināt NGA tīklu attīstību zonās, kurās esošo platjoslas tīklu operatoru ieguldījumiem šādos tīklos būtu vajadzīgi vairāki gadi, jo šīs zonas ir finansiāli mazāk pievilcīgas nekā atsevišķas nozīmīgas pilsētu teritorijas. Atsevišķos gadījumos EBTA valstis var nolemt veikt ieguldījumus pašas vai sniegt finansiālu atbalstu privātiem operatoriem, lai nodrošinātu NGA tīkla savienojamību vai šo savienojamību nodrošinātu agrāk, nekā paredzēts, un tādējādi panāktu nodarbinātības un citu ekonomisko iespēju iespējami ātru izlīdzināšanos. |
| --- | --- |

55)

Tādējādi no valsts iestāžu skatpunkta tieša iejaukšanās var būt attaisnota, lai nodrošinātu, ka zonās, kuras tīkla operatori uzskata par nerentablām, tomēr būtu iespējams izmantot ievērojamo papildu efektu, ko NGA tīkli var nodrošināt ekonomikai, un lai tajās nerastos jauna NGA digitālplaisa. Līdz ar to EBTA valstīm var būt vēlme veicināt NGA tīklu attīstību zonās, kurās esošo platjoslas tīklu operatoru ieguldījumiem šādos tīklos būtu vajadzīgi vairāki gadi, jo šīs zonas ir finansiāli mazāk pievilcīgas nekā atsevišķas nozīmīgas pilsētu teritorijas. Atsevišķos gadījumos EBTA valstis var nolemt veikt ieguldījumus pašas vai sniegt finansiālu atbalstu privātiem operatoriem, lai nodrošinātu NGA tīkla savienojamību vai šo savienojamību nodrošinātu agrāk, nekā paredzēts, un tādējādi panāktu nodarbinātības un citu ekonomisko iespēju iespējami ātru izlīdzināšanos.

| 56) | Attiecībā uz ikvienu valsts iejaukšanos, kuras mērķis ir atbalstīt NGA tīkla izvēršanu vai tās paātrināšanu, ir jānodrošina tās saderība ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

56)

Attiecībā uz ikvienu valsts iejaukšanos, kuras mērķis ir atbalstīt NGA tīkla izvēršanu vai tās paātrināšanu, ir jānodrošina tās saderība ar valsts atbalsta noteikumiem.

3.2.   Valsts iejaukšanās veidi

| 57) | EBTA valstis var izvēlēties dažādas pakāpes iejaukšanos tirgū, lai veicinātu vai paātrinātu NGA tīklu izvēršanu. Attiecībā uz šo apsvērumi, kas izklāstīti iepriekš 2.2.1. un 2.2.2. iedaļā (tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un Altmark lietas kritēriji), pēc analoģijas piemērojami valsts pasākumiem NGA tīklu izvēršanas jomā. Atkarībā no izvēlētā iejaukšanās veida un ietekmes var būt jāizraugās atšķirīga pieeja saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

57)

EBTA valstis var izvēlēties dažādas pakāpes iejaukšanos tirgū, lai veicinātu vai paātrinātu NGA tīklu izvēršanu. Attiecībā uz šo apsvērumi, kas izklāstīti iepriekš 2.2.1. un 2.2.2. iedaļā (tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un Altmark lietas kritēriji), pēc analoģijas piemērojami valsts pasākumiem NGA tīklu izvēršanas jomā. Atkarībā no izvēlētā iejaukšanās veida un ietekmes var būt jāizraugās atšķirīga pieeja saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem.

| 58) | Teritorijās, kurās paredzams, ka privātie ieguldītāji nākotnē izvērsīs NGA tīklus, EBTA valstis var nolemt pieņemt tādu pasākumu kopumu, ar kuru tiek saīsināts ieguldījumu cikls, un tādējādi ieguldītāji tiek stimulēti ātrāk īstenot savus ieguldījumu plānus. Šādi pasākumi ne vienmēr ietver valsts atbalstu EBTA līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā liela daļa no optiskās šķiedras tīklu izvēršanas izmaksām ir saistīta ar inženiertehniskajiem darbiem (piemēram, zemesdarbi, kabeļu ieguldīšana, iekšējo vadu ievilkšana utt.), EBTA valstis saskaņā ar Kopienas elektronisko sakaru tiesisko regulējumu var, piemēram, nolemt atvieglot būvatļauju saņemšanas procedūru vai prasīt, lai tīklu operatori koordinē savus inženiertehniskos darbus un/vai kopīgi izmanto daļu infrastruktūras (62). Līdzīgā veidā EBTA valstis var tiesību aktos noteikt, ka jaunos būvobjektos (ieskaitot jaunus ūdensapgādes, elektroapgādes, transporta vai kanalizācijas tīklus) un/vai ēkās ir jāiekļauj optiskās šķiedras pieslēgumi. |
| --- | --- |

58)

Teritorijās, kurās paredzams, ka privātie ieguldītāji nākotnē izvērsīs NGA tīklus, EBTA valstis var nolemt pieņemt tādu pasākumu kopumu, ar kuru tiek saīsināts ieguldījumu cikls, un tādējādi ieguldītāji tiek stimulēti ātrāk īstenot savus ieguldījumu plānus. Šādi pasākumi ne vienmēr ietver valsts atbalstu EBTA līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā liela daļa no optiskās šķiedras tīklu izvēršanas izmaksām ir saistīta ar inženiertehniskajiem darbiem (piemēram, zemesdarbi, kabeļu ieguldīšana, iekšējo vadu ievilkšana utt.), EBTA valstis saskaņā ar Kopienas elektronisko sakaru tiesisko regulējumu var, piemēram, nolemt atvieglot būvatļauju saņemšanas procedūru vai prasīt, lai tīklu operatori koordinē savus inženiertehniskos darbus un/vai kopīgi izmanto daļu infrastruktūras (62). Līdzīgā veidā EBTA valstis var tiesību aktos noteikt, ka jaunos būvobjektos (ieskaitot jaunus ūdensapgādes, elektroapgādes, transporta vai kanalizācijas tīklus) un/vai ēkās ir jāiekļauj optiskās šķiedras pieslēgumi.

| 59) | Tāpat valsts iestādes var nolemt veikt atsevišķus inženiertehniskos darbus (piemēram, zemesdarbus valsts īpašumos vai kabeļu kanalizācijas izbūvi), lai attiecīgajiem operatoriem dotu iespēju izvērst pašu tīkla elementus un šo procesu paātrinātu. Tomēr šādi inženiertehniskie darbi nedrīkstētu būt vērsti uz “konkrētu nozari vai jomu”, bet tiem papildus elektronisko sakaru operatoriem principā būtu jābūt pieejamiem visiem iespējamajiem lietotājiem (t. i., elektroapgādes, gāzes, ūdensapgādes uzņēmumiem utt.). Ja šādas valsts iejaukšanās mērķis ir radīt nepieciešamos priekšnoteikumus, lai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi varētu attīstīt savu infrastruktūru, un priekšroka netiek dota kādai konkrētai nozarei vai uzņēmumam (jo īpaši samazinot to kapitāla izmaksas), uz šo iejaukšanos EEZ līguma 61. panta 1. punkts neattiecas. |
| --- | --- |

59)

Tāpat valsts iestādes var nolemt veikt atsevišķus inženiertehniskos darbus (piemēram, zemesdarbus valsts īpašumos vai kabeļu kanalizācijas izbūvi), lai attiecīgajiem operatoriem dotu iespēju izvērst pašu tīkla elementus un šo procesu paātrinātu. Tomēr šādi inženiertehniskie darbi nedrīkstētu būt vērsti uz “konkrētu nozari vai jomu”, bet tiem papildus elektronisko sakaru operatoriem principā būtu jābūt pieejamiem visiem iespējamajiem lietotājiem (t. i., elektroapgādes, gāzes, ūdensapgādes uzņēmumiem utt.). Ja šādas valsts iejaukšanās mērķis ir radīt nepieciešamos priekšnoteikumus, lai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi varētu attīstīt savu infrastruktūru, un priekšroka netiek dota kādai konkrētai nozarei vai uzņēmumam (jo īpaši samazinot to kapitāla izmaksas), uz šo iejaukšanos EEZ līguma 61. panta 1. punkts neattiecas.

| 60) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi stabiem vai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu vai esošo tīkla operatoru īpašumā esošās kabeļu kanalizācijas kopīgu izmantošanu, līdzīgus pasākumus var pieņemt arī valsts regulatori. |
| --- | --- |

60)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi stabiem vai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu vai esošo tīkla operatoru īpašumā esošās kabeļu kanalizācijas kopīgu izmantošanu, līdzīgus pasākumus var pieņemt arī valsts regulatori.

| 61) | Kā parāda Komisijas lēmumu piemērošanas prakse platjoslas pamata pakalpojumu jomā, vairumā gadījumu valsts atbalstu platjoslas tīkliem piešķir vietējās vai reģionālās iestādes ar mērķi vai nu novērst platjoslas savienojamības trūkumu reģionā, vai palielināt reģiona konkurētspēju, uzlabojot esošo platjoslas pārklājumu un tīkla savienojamību. Lai sasniegtu šos divus mērķus, valsts iestādes līdz šim ir vai nu konkursa kārtībā nodevušas valsts īpašumā esošas platjoslas infrastruktūras ierīkošanu un pārvaldību, vai finansiāli atbalstījušas privātu platjoslas tīklu izveidi (63). |
| --- | --- |

61)

Kā parāda Komisijas lēmumu piemērošanas prakse platjoslas pamata pakalpojumu jomā, vairumā gadījumu valsts atbalstu platjoslas tīkliem piešķir vietējās vai reģionālās iestādes ar mērķi vai nu novērst platjoslas savienojamības trūkumu reģionā, vai palielināt reģiona konkurētspēju, uzlabojot esošo platjoslas pārklājumu un tīkla savienojamību. Lai sasniegtu šos divus mērķus, valsts iestādes līdz šim ir vai nu konkursa kārtībā nodevušas valsts īpašumā esošas platjoslas infrastruktūras ierīkošanu un pārvaldību, vai finansiāli atbalstījušas privātu platjoslas tīklu izveidi (63).

| 62) | Ja valsts iejaukšanās ir uzskatāma par valsts atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu, par to ir jāpaziņo Komisijai, kura, ievērojot 3.3. un 3.4. iedaļā izklāstītos principus, novērtēs šīs iejaukšanās saderību ar kopējo tirgu (64). |
| --- | --- |

62)

Ja valsts iejaukšanās ir uzskatāma par valsts atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu, par to ir jāpaziņo Komisijai, kura, ievērojot 3.3. un 3.4. iedaļā izklāstītos principus, novērtēs šīs iejaukšanās saderību ar kopējo tirgu (64).

3.3.   Balto, pelēko un melno zonu nošķīrums attiecībā uz NGA tīkliem

| 63) | Kā atgādināts 38. punktā, tradicionālo platjoslas pakalpojumu attīstīšanai paredzētā valsts atbalsta saderība ir izvērtēta, atsaucoties uz balto, pelēko un melno zonu nošķīrumu. Iestāde uzskata, ka šis nošķīrums ir joprojām izmantojams, novērtējot NGA tīkliem paredzētā valsts atbalsta saderību ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, taču vajadzīga precīzāka definīcija, lai ņemtu vērā NGA tīklu specifiku. |
| --- | --- |

63)

Kā atgādināts 38. punktā, tradicionālo platjoslas pakalpojumu attīstīšanai paredzētā valsts atbalsta saderība ir izvērtēta, atsaucoties uz balto, pelēko un melno zonu nošķīrumu. Iestāde uzskata, ka šis nošķīrums ir joprojām izmantojams, novērtējot NGA tīkliem paredzētā valsts atbalsta saderību ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, taču vajadzīga precīzāka definīcija, lai ņemtu vērā NGA tīklu specifiku.

| 64) | Šajā sakarā ir jāpatur prātā, ka ilgākā perspektīvā paredzams, ka NGA tīkli aizstās pašreizējos platjoslas pamata tīklus. Tā kā NGA tīkliem ir vajadzīga citāda tīkla arhitektūra, kas ļauj piedāvāt ievērojami kvalitatīvākus platjoslas pakalpojumus nekā patlaban, kā arī sniegt tādus pakalpojumus, ko pašreizējie platjoslas tīkli nevar nodrošināt, ir iespējams, ka nākotnē izveidosies izteiktas atšķirības starp teritorijām, kurās būs NGA tīklu pārklājums, un teritorijām, kurās tā nebūs (65). |
| --- | --- |

64)

Šajā sakarā ir jāpatur prātā, ka ilgākā perspektīvā paredzams, ka NGA tīkli aizstās pašreizējos platjoslas pamata tīklus. Tā kā NGA tīkliem ir vajadzīga citāda tīkla arhitektūra, kas ļauj piedāvāt ievērojami kvalitatīvākus platjoslas pakalpojumus nekā patlaban, kā arī sniegt tādus pakalpojumus, ko pašreizējie platjoslas tīkli nevar nodrošināt, ir iespējams, ka nākotnē izveidosies izteiktas atšķirības starp teritorijām, kurās būs NGA tīklu pārklājums, un teritorijām, kurās tā nebūs (65).

| 65) | Pašlaik atsevišķi modernie platjoslas pamata tīkli (piemēram, ADSL 2+
   (66)) zināmā mērā spēj nodrošināt arī dažus tādus platjoslas pakalpojumu veidus (piemēram, pamata trīs pakalpojumu paketi (triple play)), kuri tuvākajā nākotnē, visticamāk, tiks piedāvāti, izmantojot NGA tīklus. Tomēr – un neskarot iepriekšēja regulējuma noteikšanu – ir jānorāda, ka var parādīties tādi jauni produkti vai pakalpojumi, kuri nebūs aizstājami ne no piedāvājuma, ne pieprasījuma viedokļa un kuriem būs vajadzīgs platjoslas ātrums, kas pārsniedz platjoslas pamata infrastruktūras fiziskās iespējas. |
| --- | --- |

65)

Pašlaik atsevišķi modernie platjoslas pamata tīkli (piemēram, ADSL 2+
   (66)) zināmā mērā spēj nodrošināt arī dažus tādus platjoslas pakalpojumu veidus (piemēram, pamata trīs pakalpojumu paketi (triple play)), kuri tuvākajā nākotnē, visticamāk, tiks piedāvāti, izmantojot NGA tīklus. Tomēr – un neskarot iepriekšēja regulējuma noteikšanu – ir jānorāda, ka var parādīties tādi jauni produkti vai pakalpojumi, kuri nebūs aizstājami ne no piedāvājuma, ne pieprasījuma viedokļa un kuriem būs vajadzīgs platjoslas ātrums, kas pārsniedz platjoslas pamata infrastruktūras fiziskās iespējas.

| 66) | Līdz ar to, novērtējot valsts atbalstu NGA tīkliem, tāda teritorija, kurā šo tīklu pašlaik nav un kurā privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē tos, visticamāk, arī neierīkos un nenodrošinās to pilnīgu funkcionēšanu, ir jāuzskata par baltu NGA zonu (67). Šajā kontekstā jēdziens “tuvākajā nākotnē” atbilst trim gadiem (68). Valsts iestādēm būtu jābūt tiesīgām, ievērojot atsevišķus nosacījumus, iejaukties, lai atrisinātu sociālās kohēzijas problēmas, veicinātu reģionālo attīstību vai novērstu tirgus nepilnību, ja var pierādīt, ka privātie ieguldītāji tuvāko trīs gadu laikā neplāno izvērst NGA tīklus. Privāto ieguldītāju ieguldījumu plāniem būtu jābūt tādiem, lai nodrošinātu vismaz ievērojamus rezultātus pārklājumā ziņā triju gadu laikā un plānoto ieguldījumu paredzamo pabeigšanas datumu samērīgā laikā pēc šiem trim gadiem (atkarībā no katras teritorijas un projekta specifikas). Ilgāku laikposmu noteikt nebūtu lietderīgi, jo tas varētu kaitēt nepietiekami apkalpoto reģionu interesēm salīdzinājumā ar citām tās pašas valsts daļām, kuras šo moderno platjoslas tīklu ziņā ir pietiekami apkalpotas. Publiskās iestādes var pieprasīt, lai tiktu iesniegts uzņēmējdarbības plāns kopā ar sīki izstrādātu izvēršanas grafiku, kā arī pietiekama finansējuma pierādījumi vai jebkādi citi pierādījumi tam, ka privātā tīkla operatoru plānotie ieguldījumi ir ticami un īstenojami. |
| --- | --- |

66)

Līdz ar to, novērtējot valsts atbalstu NGA tīkliem, tāda teritorija, kurā šo tīklu pašlaik nav un kurā privātie ieguldītāji tuvākajā nākotnē tos, visticamāk, arī neierīkos un nenodrošinās to pilnīgu funkcionēšanu, ir jāuzskata par baltu NGA zonu (67). Šajā kontekstā jēdziens “tuvākajā nākotnē” atbilst trim gadiem (68). Valsts iestādēm būtu jābūt tiesīgām, ievērojot atsevišķus nosacījumus, iejaukties, lai atrisinātu sociālās kohēzijas problēmas, veicinātu reģionālo attīstību vai novērstu tirgus nepilnību, ja var pierādīt, ka privātie ieguldītāji tuvāko trīs gadu laikā neplāno izvērst NGA tīklus. Privāto ieguldītāju ieguldījumu plāniem būtu jābūt tādiem, lai nodrošinātu vismaz ievērojamus rezultātus pārklājumā ziņā triju gadu laikā un plānoto ieguldījumu paredzamo pabeigšanas datumu samērīgā laikā pēc šiem trim gadiem (atkarībā no katras teritorijas un projekta specifikas). Ilgāku laikposmu noteikt nebūtu lietderīgi, jo tas varētu kaitēt nepietiekami apkalpoto reģionu interesēm salīdzinājumā ar citām tās pašas valsts daļām, kuras šo moderno platjoslas tīklu ziņā ir pietiekami apkalpotas. Publiskās iestādes var pieprasīt, lai tiktu iesniegts uzņēmējdarbības plāns kopā ar sīki izstrādātu izvēršanas grafiku, kā arī pietiekama finansējuma pierādījumi vai jebkādi citi pierādījumi tam, ka privātā tīkla operatoru plānotie ieguldījumi ir ticami un īstenojami.

| 67) | Līdzīgā kārtā konkrēta teritorija būtu jāuzskata par pelēku NGA zonu, ja tajā ir tikai viens NGA tīkls vai tas tiks izvērsts nākamo triju gadu laikā un ja neviens cits operators neplāno izvērst NGA tīklu nākamo triju gadu laikā (69). Novērtējot to, vai citi tīkla ieguldītāji varētu konkrētā zonā izvērst vēl kādus NGA tīklus, ir jāņem vērā esošie normatīvie akti, ar kuriem varētu būt samazināti šķēršļi šādai tīklu izvēršanai (piekļuve kabeļu kanalizācijai, infrastruktūras kopīga izmantošana utt.). |
| --- | --- |

67)

Līdzīgā kārtā konkrēta teritorija būtu jāuzskata par pelēku NGA zonu, ja tajā ir tikai viens NGA tīkls vai tas tiks izvērsts nākamo triju gadu laikā un ja neviens cits operators neplāno izvērst NGA tīklu nākamo triju gadu laikā (69). Novērtējot to, vai citi tīkla ieguldītāji varētu konkrētā zonā izvērst vēl kādus NGA tīklus, ir jāņem vērā esošie normatīvie akti, ar kuriem varētu būt samazināti šķēršļi šādai tīklu izvēršanai (piekļuve kabeļu kanalizācijai, infrastruktūras kopīga izmantošana utt.).

| 68) | Ja konkrētajā teritorijā ir vai nākamajos trīs gados tiks izvērsts vairāk nekā viens NGA tīkls, šāda teritorija principā ir uzskatāma par melnu NGA zonu (70). |
| --- | --- |

68)

Ja konkrētajā teritorijā ir vai nākamajos trīs gados tiks izvērsts vairāk nekā viens NGA tīkls, šāda teritorija principā ir uzskatāma par melnu NGA zonu (70).

3.4.   Saderības novērtējums

| 69) | Kā minēts 64. un 65. punktā, lai gan NGA tīkli ir kvalitatīvi daudz modernāki par esošajiem tradicionālajiem vara kabeļu platjoslas tīkliem, Iestāde, vērtējot NGA tīkla izvēršanai paredzēta valsts atbalsta saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, vērtēs arī šā atbalsta ietekmi uz esošajiem platjoslas tīkliem, ņemot vērā, ka pašlaik platjoslas pakalpojumi, ko piedāvā attiecīgi platjoslas un NGA tīklos, zināmā mērā ir savstarpēji aizstājami. Turklāt, vērtējot NGA tīkliem paredzētā valsts atbalsta saderību ar noteikumiem, Iestāde veiks arī samēra pārbaudi (skatīt 33. punktu). Konkrēti, vērtējot paziņotā pasākuma samērīgumu, Iestāde pārliecināsies, vai ir izpildīti 49. punktā izklāstītie nosacījumi (sīka kartografēšana un pārklājuma analīze, atklāta konkursa procedūra, ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, tehnoloģiskā neitralitāte, esošās infrastruktūras izmantošana, nodrošināta brīva vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve, cenu salīdzinoša noteikšana un atgūšanas mehānisms). Tomēr NGA tīklu vērtēšanas kontekstā īpaši svarīgi ir turpmāk izklāstītie apsvērumi. |
| --- | --- |

69)

Kā minēts 64. un 65. punktā, lai gan NGA tīkli ir kvalitatīvi daudz modernāki par esošajiem tradicionālajiem vara kabeļu platjoslas tīkliem, Iestāde, vērtējot NGA tīkla izvēršanai paredzēta valsts atbalsta saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, vērtēs arī šā atbalsta ietekmi uz esošajiem platjoslas tīkliem, ņemot vērā, ka pašlaik platjoslas pakalpojumi, ko piedāvā attiecīgi platjoslas un NGA tīklos, zināmā mērā ir savstarpēji aizstājami. Turklāt, vērtējot NGA tīkliem paredzētā valsts atbalsta saderību ar noteikumiem, Iestāde veiks arī samēra pārbaudi (skatīt 33. punktu). Konkrēti, vērtējot paziņotā pasākuma samērīgumu, Iestāde pārliecināsies, vai ir izpildīti 49. punktā izklāstītie nosacījumi (sīka kartografēšana un pārklājuma analīze, atklāta konkursa procedūra, ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, tehnoloģiskā neitralitāte, esošās infrastruktūras izmantošana, nodrošināta brīva vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve, cenu salīdzinoša noteikšana un atgūšanas mehānisms). Tomēr NGA tīklu vērtēšanas kontekstā īpaši svarīgi ir turpmāk izklāstītie apsvērumi.

3.4.1.   Baltās NGA zonas – atbalsts NGA tīklu izvēršanai nepietiekami apkalpotās teritorijās

| 70) | Tāpat kā attiecībā uz platjoslas pamata pakalpojumiem, ja EBTA valstis būs izpildījušas konkrētus nosacījumus (skatīt 49. un 69. punktu), Iestāde uzskatīs, ka ar EEZ līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem ir saderīgi tādi pasākumi, ar kuriem tiek atbalstīta NGA tīklu izvēršana teritorijās, kurās platjoslas infrastruktūras pašlaik nav vispār, vai teritorijās, kurās esošie platjoslas operatori uzskata, ka NGA tīklu izvēršana ir nerentabla. |
| --- | --- |

70)

Tāpat kā attiecībā uz platjoslas pamata pakalpojumiem, ja EBTA valstis būs izpildījušas konkrētus nosacījumus (skatīt 49. un 69. punktu), Iestāde uzskatīs, ka ar EEZ līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem ir saderīgi tādi pasākumi, ar kuriem tiek atbalstīta NGA tīklu izvēršana teritorijās, kurās platjoslas infrastruktūras pašlaik nav vispār, vai teritorijās, kurās esošie platjoslas operatori uzskata, ka NGA tīklu izvēršana ir nerentabla.

| 71) | Tādās baltajās NGA zonās, kurās jau ir viens platjoslas pamata tīkls (tradicionāla pelēkā zona), atbalstu NGA tīkliem drīkstēs piešķirt, ja attiecīgā dalībvalsts pierādīs, ka i) šajos tīklos piedāvātie platjoslas pakalpojumi nav pietiekami, lai apmierinātu konkrētās teritorijas iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības (ņemot vērā arī šo tīklu iespējamu turpmāku modernizēšanu); un ii) attiecīgos mērķus nav iespējams sasniegt ar mazāk kropļojošiem līdzekļiem (tostarp iepriekšēju regulējumu). |
| --- | --- |

71)

Tādās baltajās NGA zonās, kurās jau ir viens platjoslas pamata tīkls (tradicionāla pelēkā zona), atbalstu NGA tīkliem drīkstēs piešķirt, ja attiecīgā dalībvalsts pierādīs, ka i) šajos tīklos piedāvātie platjoslas pakalpojumi nav pietiekami, lai apmierinātu konkrētās teritorijas iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības (ņemot vērā arī šo tīklu iespējamu turpmāku modernizēšanu); un ii) attiecīgos mērķus nav iespējams sasniegt ar mazāk kropļojošiem līdzekļiem (tostarp iepriekšēju regulējumu).

3.4.2.   Pelēkās NGA zonas – vajadzīga padziļināta analīze

| 72) | Attiecībā uz teritorijām, kurās viens privātais ieguldītājs jau ir izvērsis NGA tīklu vai plāno to izvērst nākamo trīs gadu laikā (skatīt arī 66. punktu) un kurās neviens privātais ieguldītājs neplāno izvērst otru NGA tīklu tuvāko trīs gadu laikā, Iestādei būs jāveic padziļināta analīze, lai pārbaudītu, vai valsts iejaukšanos šajās teritorijās var uzskatīt par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Jāņem vērā, ka valsts iejaukšanās šādās teritorijās var izstumt esošos ieguldītājus un izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

72)

Attiecībā uz teritorijām, kurās viens privātais ieguldītājs jau ir izvērsis NGA tīklu vai plāno to izvērst nākamo trīs gadu laikā (skatīt arī 66. punktu) un kurās neviens privātais ieguldītājs neplāno izvērst otru NGA tīklu tuvāko trīs gadu laikā, Iestādei būs jāveic padziļināta analīze, lai pārbaudītu, vai valsts iejaukšanos šajās teritorijās var uzskatīt par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Jāņem vērā, ka valsts iejaukšanās šādās teritorijās var izstumt esošos ieguldītājus un izkropļot konkurenci.

| 73) | Lai Iestāde konstatētu, ka atbalsts ir saderīgs ar noteikumiem, EBTA valstīm būtu jāspēj pierādīt, ka, pirmkārt, ar esošo vai plānoto NGA tīklu nepietiek vai nepietiktu, lai apmierinātu konkrētās teritorijas iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības, un, otrkārt, attiecīgos mērķus nav iespējams sasniegt ar mazāk kropļojošiem līdzekļiem (tostarp iepriekšēju regulējumu). Veicot padziļināto novērtējumu, Iestāde īpaši vērtēs, vai:






  a) | vispārējie tirgus nosacījumi nav atbilstīgi, cita starpā analizējot pašreizējo NGA platjoslas pakalpojumu cenu līmeni, lietotājiem (privātpersonām un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu veidu un ar tiem saistītos nosacījumus, kā arī to, vai pastāv (vai varētu rasties) pieprasījums pēc tādiem jauniem pakalpojumiem, kurus esošais NGA tīkls nevar nodrošināt; |
| --- | --- | --- |

73)

Lai Iestāde konstatētu, ka atbalsts ir saderīgs ar noteikumiem, EBTA valstīm būtu jāspēj pierādīt, ka, pirmkārt, ar esošo vai plānoto NGA tīklu nepietiek vai nepietiktu, lai apmierinātu konkrētās teritorijas iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības, un, otrkārt, attiecīgos mērķus nav iespējams sasniegt ar mazāk kropļojošiem līdzekļiem (tostarp iepriekšēju regulējumu). Veicot padziļināto novērtējumu, Iestāde īpaši vērtēs, vai:

a)

vispārējie tirgus nosacījumi nav atbilstīgi, cita starpā analizējot pašreizējo NGA platjoslas pakalpojumu cenu līmeni, lietotājiem (privātpersonām un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu veidu un ar tiem saistītos nosacījumus, kā arī to, vai pastāv (vai varētu rasties) pieprasījums pēc tādiem jauniem pakalpojumiem, kurus esošais NGA tīkls nevar nodrošināt;

| b) | VRI noteikta ex ante regulējuma neesības gadījumā trešām personām netiek piedāvāta reāli pieejama tīkla piekļuve vai piekļuves nosacījumi neveicina efektīvu konkurenci; |
| --- | --- |

b)

VRI noteikta ex ante regulējuma neesības gadījumā trešām personām netiek piedāvāta reāli pieejama tīkla piekļuve vai piekļuves nosacījumi neveicina efektīvu konkurenci;

| c) | vispārējie šķēršļi ienākšanai tirgū izslēdz iespējamo NGA tīkla ieguldītāju ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

c)

vispārējie šķēršļi ienākšanai tirgū izslēdz iespējamo NGA tīkla ieguldītāju ienākšanu tirgū;

| d) | esošais NGA tīkls veidots, pamatojoties uz kabeļu privileģētu izmantošanu/privileģētu piekļuvi tai, un tā nav pieejama citiem tīkla operatoriem vai netiek izmantota kopīgi; |
| --- | --- |

d)

esošais NGA tīkls veidots, pamatojoties uz kabeļu privileģētu izmantošanu/privileģētu piekļuvi tai, un tā nav pieejama citiem tīkla operatoriem vai netiek izmantota kopīgi;

| e) | visi veiktie pasākumi vai kompetentā valsts regulatora vai konkurences iestādes noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz esošā tīkla operatoru nav spējuši novērst minētās problēmas. |
| --- | --- |

e)

visi veiktie pasākumi vai kompetentā valsts regulatora vai konkurences iestādes noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz esošā tīkla operatoru nav spējuši novērst minētās problēmas.

3.4.3.   Melnās NGA zonas – valsts iejaukšanās nav vajadzīga

| 74) | Attiecībā uz teritorijām, kurās jau ir vairāk nekā viens NGA tīkls vai kurās privātie ieguldītāji izvērš konkurējošus NGA tīklus, Iestāde uzskatīs, ka valsts atbalsts vēl vienam no valsts līdzekļiem finansētam un konkurējošam NGA tīklam varētu būtiski izkropļot konkurenci un tāpēc nav saderīgs ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

74)

Attiecībā uz teritorijām, kurās jau ir vairāk nekā viens NGA tīkls vai kurās privātie ieguldītāji izvērš konkurējošus NGA tīklus, Iestāde uzskatīs, ka valsts atbalsts vēl vienam no valsts līdzekļiem finansētam un konkurējošam NGA tīklam varētu būtiski izkropļot konkurenci un tāpēc nav saderīgs ar valsts atbalsta noteikumiem.

3.4.4.   Īpašs gadījums – papildu garantijas, ja teritorija ir tradicionāla melnā zona (platjoslas pamata tīkla kontekstā)

| 75) | Iestāde uzskata, ka tradicionālās melnajās zonās, proti, teritorijās, kurās pašreizējos platjoslas pakalpojumus nodrošina ar konkurējošām platjoslas infrastruktūrām (xDSL un kabeļu tīkliem), esošajiem tīkla operatoriem būtu jābūt stimuliem modernizēt savus tradicionālos platjoslas tīklus, pārejot uz ļoti ātriem NGA tīkliem, kuri varētu tikt piedāvāti šo operatoru esošajiem klientiem. Šādās teritorijās valsts papildu iejaukšanās principā nebūtu vajadzīga. |
| --- | --- |

75)

Iestāde uzskata, ka tradicionālās melnajās zonās, proti, teritorijās, kurās pašreizējos platjoslas pakalpojumus nodrošina ar konkurējošām platjoslas infrastruktūrām (xDSL un kabeļu tīkliem), esošajiem tīkla operatoriem būtu jābūt stimuliem modernizēt savus tradicionālos platjoslas tīklus, pārejot uz ļoti ātriem NGA tīkliem, kuri varētu tikt piedāvāti šo operatoru esošajiem klientiem. Šādās teritorijās valsts papildu iejaukšanās principā nebūtu vajadzīga.

| 76) | Tomēr EBTA valsts šo argumentu var atspēkot ar pierādījumiem, ka esošie platjoslas pamata tīklu operatori tuvāko triju gadu laikā neplāno ieguldīt NGA tīklos, piemēram, pierādot, ka esošo tīkla ieguldītāju ieguldījumu vēsture pēdējos gados saistībā ar platjoslas infrastruktūras modernizēšanu, lai atbilstoši lietotāju pieprasījumam piedāvātu lielāku datu pārraides ātrumu, nav bijusi apmierinoša. Šādā gadījumā NGA tīklu izvēršanai paredzētajam valsts atbalstam tiktu veikta padziļinātā analīze saskaņā ar 73. punktu un pārbaudīts, vai ir izpildīti 3.4.5. iedaļā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

76)

Tomēr EBTA valsts šo argumentu var atspēkot ar pierādījumiem, ka esošie platjoslas pamata tīklu operatori tuvāko triju gadu laikā neplāno ieguldīt NGA tīklos, piemēram, pierādot, ka esošo tīkla ieguldītāju ieguldījumu vēsture pēdējos gados saistībā ar platjoslas infrastruktūras modernizēšanu, lai atbilstoši lietotāju pieprasījumam piedāvātu lielāku datu pārraides ātrumu, nav bijusi apmierinoša. Šādā gadījumā NGA tīklu izvēršanai paredzētajam valsts atbalstam tiktu veikta padziļinātā analīze saskaņā ar 73. punktu un pārbaudīts, vai ir izpildīti 3.4.5. iedaļā izklāstītie nosacījumi.

3.4.5.   Pasākuma struktūra un nepieciešamība ierobežot konkurences kropļojumus

| 77) | Tāpat kā platjoslas pamata tīklu izvēršanas politikas gadījumā, arī valsts atbalsts NGA tīklu izvēršanai var tikt atzīts par piemērotu un attaisnojamu instrumentu, ja ir izpildīti vairāki būtiski nosacījumi. Izņemot baltās NGA zonas, kuras vienlaikus ir arī baltās zonas platjoslas pamata pakalpojumu ziņā (un kurām nav papildu prasību), Iestāde uzskata, ka papildus garantijām, kas izklāstītas 2.3.3. iedaļā, un jo īpaši 49. punktā (sīka kartografēšana un pārklājuma analīze, atklāta konkursa procedūra, ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, tehnoloģiskā neitralitāte, esošās infrastruktūras izmantošana, nodrošināta brīva vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve, cenu salīdzinoša noteikšana un atgūšanas mehānisms), jābūt izpildītiem arī šādiem nosacījumiem:






  — | apmaiņā pret valsts atbalsta saņemšanu no atbalsta saņēmēja būtu jāprasa, lai tas trešām personām vismaz septiņus gadus nodrošinātu faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi. Nosakot piekļuves nodrošināšanas saistības, ir jāietver tiesības izmantot kabeļu kanalizāciju vai āra sadales skapjus, lai trešām personām būtu piekļuve ne tikai aktīvajai, bet arī pasīvajai infrastruktūrai. Šis nosacījums neskar iespējamus līdzīgus reglamentējošus pienākumus, ko valsts regulators noteicis efektīvas konkurences veicināšanai konkrētajā tirgū, vai pasākumus, kas pieņemti pēc šā laikposma beigām (71). “Brīvas piekļuves” saistības ir vēl jo svarīgākas tāpēc, ka jārisina arī problēma saistībā ar esošo ADSL operatoru piedāvāto pakalpojumu un plānoto NGA tīklu operatoru piedāvāto pakalpojumu pagaidu aizstājamību. Brīvas piekļuves saistību noteikšana nodrošinās, ka ADSL operatori saviem klientiem varēs piedāvāt NGA tīklu, kolīdz būs ierīkots subsidētais tīkls, un tādējādi varēs sākt plānot paši savus turpmākos ieguldījumus, nenonākot neizdevīgā konkurences situācijā, |
| --- | --- | --- |

77)

Tāpat kā platjoslas pamata tīklu izvēršanas politikas gadījumā, arī valsts atbalsts NGA tīklu izvēršanai var tikt atzīts par piemērotu un attaisnojamu instrumentu, ja ir izpildīti vairāki būtiski nosacījumi. Izņemot baltās NGA zonas, kuras vienlaikus ir arī baltās zonas platjoslas pamata pakalpojumu ziņā (un kurām nav papildu prasību), Iestāde uzskata, ka papildus garantijām, kas izklāstītas 2.3.3. iedaļā, un jo īpaši 49. punktā (sīka kartografēšana un pārklājuma analīze, atklāta konkursa procedūra, ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, tehnoloģiskā neitralitāte, esošās infrastruktūras izmantošana, nodrošināta brīva vairumtirdzniecības līmeņa piekļuve, cenu salīdzinoša noteikšana un atgūšanas mehānisms), jābūt izpildītiem arī šādiem nosacījumiem:

—

apmaiņā pret valsts atbalsta saņemšanu no atbalsta saņēmēja būtu jāprasa, lai tas trešām personām vismaz septiņus gadus nodrošinātu faktisku vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi. Nosakot piekļuves nodrošināšanas saistības, ir jāietver tiesības izmantot kabeļu kanalizāciju vai āra sadales skapjus, lai trešām personām būtu piekļuve ne tikai aktīvajai, bet arī pasīvajai infrastruktūrai. Šis nosacījums neskar iespējamus līdzīgus reglamentējošus pienākumus, ko valsts regulators noteicis efektīvas konkurences veicināšanai konkrētajā tirgū, vai pasākumus, kas pieņemti pēc šā laikposma beigām (71). “Brīvas piekļuves” saistības ir vēl jo svarīgākas tāpēc, ka jārisina arī problēma saistībā ar esošo ADSL operatoru piedāvāto pakalpojumu un plānoto NGA tīklu operatoru piedāvāto pakalpojumu pagaidu aizstājamību. Brīvas piekļuves saistību noteikšana nodrošinās, ka ADSL operatori saviem klientiem varēs piedāvāt NGA tīklu, kolīdz būs ierīkots subsidētais tīkls, un tādējādi varēs sākt plānot paši savus turpmākos ieguldījumus, nenonākot neizdevīgā konkurences situācijā,

| — | turklāt, ieviešot nosacījumus tīkla piekļuvei vairumtirdzniecības līmenī, EBTA valstīm būtu jāapspriežas ar attiecīgo valsts regulatoru. No VRI tiek sagaidīts, ka nākotnē tie turpinās vai nu ieviest ex ante regulējumu, vai ļoti cieši uzraudzīt visa platjoslas tirgus konkurences apstākļus un attiecīgā gadījumā noteiks vajadzīgos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas paredzēti attiecīgajā tiesiskajā regulējumā. Tādējādi, izvirzot prasību, ka piekļuves nosacījumi ir jāapstiprina vai jānosaka VRI, ievērojot piemērojamos EEZ noteikumus, EBTA valstis nodrošinās, ka visos attiecīgā valsts regulatora noteiktajos platjoslas tirgos tiek piemēroti ja ne vienādi, tad katrā ziņā ļoti līdzīgi piekļuves nosacījumi, |
| --- | --- |

—

turklāt, ieviešot nosacījumus tīkla piekļuvei vairumtirdzniecības līmenī, EBTA valstīm būtu jāapspriežas ar attiecīgo valsts regulatoru. No VRI tiek sagaidīts, ka nākotnē tie turpinās vai nu ieviest ex ante regulējumu, vai ļoti cieši uzraudzīt visa platjoslas tirgus konkurences apstākļus un attiecīgā gadījumā noteiks vajadzīgos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas paredzēti attiecīgajā tiesiskajā regulējumā. Tādējādi, izvirzot prasību, ka piekļuves nosacījumi ir jāapstiprina vai jānosaka VRI, ievērojot piemērojamos EEZ noteikumus, EBTA valstis nodrošinās, ka visos attiecīgā valsts regulatora noteiktajos platjoslas tirgos tiek piemēroti ja ne vienādi, tad katrā ziņā ļoti līdzīgi piekļuves nosacījumi,

| — | turklāt neatkarīgi no tā, kāda ir arhitektūra NGA tīklam, kuram piešķir valsts atbalstu, tam jānodrošina faktiska un pilnīga atsaiste un visi dažādie tīkla piekļuves veidi, kas var būt vajadzīgi operatoriem (cita starpā, bet ne tikai piekļuve kabeļu kanalizācijai, optiskajai šķiedrai un bitu plūsmai). Šajā sakarā jānorāda, ka “multišķiedras” arhitektūra piekļuves prasītājiem dod pilnīgu neatkarību ātru platjoslas pakalpojumu piedāvājumu nodrošināšanā un tādējādi rada apstākļus noturīgai ilgtermiņa konkurencei. Turklāt NGA tīklu izvēršana, izmantojot multišķiedras līnijas, nodrošina gan “no punkta līdz punktam”, gan “no punkta līdz vairākiem punktiem” topoloģiju un tādējādi ir tehnoloģiskā ziņā neitrāla. |
| --- | --- |

—

turklāt neatkarīgi no tā, kāda ir arhitektūra NGA tīklam, kuram piešķir valsts atbalstu, tam jānodrošina faktiska un pilnīga atsaiste un visi dažādie tīkla piekļuves veidi, kas var būt vajadzīgi operatoriem (cita starpā, bet ne tikai piekļuve kabeļu kanalizācijai, optiskajai šķiedrai un bitu plūsmai). Šajā sakarā jānorāda, ka “multišķiedras” arhitektūra piekļuves prasītājiem dod pilnīgu neatkarību ātru platjoslas pakalpojumu piedāvājumu nodrošināšanā un tādējādi rada apstākļus noturīgai ilgtermiņa konkurencei. Turklāt NGA tīklu izvēršana, izmantojot multišķiedras līnijas, nodrošina gan “no punkta līdz punktam”, gan “no punkta līdz vairākiem punktiem” topoloģiju un tādējādi ir tehnoloģiskā ziņā neitrāla.

4.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| 78) | Šī nodaļa tiks piemērota no tās pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

78)

Šī nodaļa tiks piemērota no tās pieņemšanas dienas.

| 79) | Iestāde šo nodaļu pārskatīs, ņemot vērā turpmākos Komisijas grozījumus Komisijas paziņojumā “Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu”. |
| --- | --- |

79)

Iestāde šo nodaļu pārskatīs, ņemot vērā turpmākos Komisijas grozījumus Komisijas paziņojumā “Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu”.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Komisijas paziņojumam – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.).

(2)  Skatīt, piemēram, “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2005) 229 galīgā redakcija), 2005. gada 1. jūnijs, “eEurope 2005: informācijas sabiedrība visiem” (COM(2002) 263 galīgā redakcija), “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” (COM(2006) 129).

(3)  COM(2005) 107 galīgā redakcija.

(4)  Pagājušajā desmitgadē informācijas un komunikāciju tehnoloģijas kļuva pieejamas plašai sabiedrībai par pieņemamu cenu. Terminu “digitālplaisa” visbiežāk izmanto, lai definētu plaisu starp indivīdiem un sabiedrībām, kuriem ir piekļuve informācijas tehnoloģijām, un indivīdiem un sabiedrībām, kuriem šādas piekļuves nav. Lai arī šai “digitālplaisai” ir vairāki iemesli, vissvarīgākais iemesls ir atbilstošas platjoslas infrastruktūras trūkums. Reģionālās dimensijas līmenī urbanizācijas pakāpe ir svarīgs faktors, lai piekļūtu IKT un izmantotu tās. Tādējādi interneta izplatība joprojām ir daudz mazāka mazapdzīvotajās teritorijās visā Eiropas Ekonomikas zonā.

(5)  Skatīt EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.)), EEZ līguma XI pielikuma 5.ck punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.)) un EEZ līguma XI pielikuma 5.cj punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.)), kā pieņemts pie EEZ līguma ar 1. protokolu.

(6)  Skatīt Norvēģijas Pasta un telekomunikāciju iestādes 2009. gada 3. aprīļa lēmumu par to uzņēmumu noteikšanu, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, un īpašu pienākumu uzlikšanu vairumtirdzniecības platjoslas piekļuves tirgū (5. tirgus); Pasta un telekomunikāciju administrācijas 2009. gada 18. aprīļa Lēmums Nr. 8/2008 par to uzņēmumu noteikšanu, kuriem ir būtiska ietekme tirgū un īpašu pienākumu uzlikšanu vairumtirdzniecības platjoslas piekļuvē Islandē, un Komunikāciju biroja 2009. gada 16. decembra paziņojums par konkrētai jomai raksturīgajiem noteikumiem par vairumtirdzniecības platjoslas piekļuvi Lihtenšteinā.

(7)  Šajā dokumentā kā “NGA tīkli” apzīmēti vadu piekļuves tīkli, kas pilnībā vai daļēji sastāv no optiskās šķiedras elementiem un kas spēj nodrošināt platjoslas piekļuves pakalpojumus ar uzlabotiem parametriem (piemēram, lielāku caurlaidspēju) salīdzinājumā ar tiem, ko nodrošina ar esošajiem vara kabeļu tīkliem (sk. arī 58. zemsvītras piezīmi turpmāk).

(8)  Skatīt Komisijas projektu ieteikumam par regulēto piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf un Eiropas Regulatoru grupas paziņojumu par NGA piekļuves attīstību, ERG (08) 68, šādā tīmekļa vietnē: http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf.

(9)  Skatīt sarakstu par visiem Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem platjoslas pakalpojumu jomā, šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf

(10)  Skatīt arī 2.2.1. iedaļu par tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu.

(11)  Skatīt Komisijas 2007. gada 30. maija Lēmumu lietā NN 24/07 – Čehijas Republika, Prague Municipal Wireless Network.

(12)  Termins “ieguldītājs” apzīmē uzņēmumus vai elektronisko komunikāciju tīklu operatorus, kas izdara ieguldījumus platjoslu infrastruktūras celtniecībā un izvēršanā.

(13)  Tikai vienā gadījumā Komisija apstiprināja pasākumu, kas neietvēra atklātu konkursu, bet attiecās uz nodokļu kredītu shēmu, lai atbalstītu platjoslas izvēršanu Ungārijas nepietiekami apkalpotajās teritorijās, skatīt Lēmumu N 398/05 – Ungārija, Development of Tax Benefit for Broadband.

(14)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 570/07 – Vācija, Broadband in rural areas of Bayern-Württemberg; Lēmumu N 157/06 – Apvienotā Karaliste, South Yorkshire Digital Region Broadband Project; Lēmumu N 262/06 – Itālija, Broadband for rural Tuscany; Lēmumu N 201/06 – Grieķija, Broadband access development in underserved territories; un Lēmumu N 131/05 – Apvienotā Karaliste, FibreSpeed Broadband Project Wales. Tomēr uz privātpersonām (kaut gan tās arī ir šādu pasākumu priekšrocību saņēmējas) neattiecas valsts atbalsta noteikumi, jo tās nav ne uzņēmumi, ne uzņēmēji EEZ Līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

(15)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 266/08 – Vācija, Broadband in rural areas of Bayern.

(16)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 237/08 – Vācija, Broadband support in Niedersachsen.

(17)  Lieta C-303/88 Itālija pret Komisiju (1991), ECR I-1433, 20.–22. punkts.

(18)  Komisijas 2007. gada 11. decembra Lēmums lietā C 53/06 par valsts atbalstu Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām (fibre-to-the-home (FTTH)) (OV L 247, 16.9.2008., 27. lpp.). Lieta attiecās uz Fibre-to-the-home (FTTH) platjoslas piekļuves tīklu, kas savienoja 37 000 mājsaimniecību Amsterdamā, kuras jau apkalpoja vairāki konkurējoši platjoslas tīkli. Amsterdamas pašvaldība bija nolēmusi veikt ieguldījumus tīkla pasīvajā slānī kopā ar diviem privātiem ieguldītājiem un piecām mājokļu sabiedrībām. Pasīvā infrastruktūra piederēja un to pārvaldīja atsevišķa struktūra, kurā Amsterdamas pašvaldībai piederēja viena trešdaļa akciju, diviem privātajiem ieguldītājiem (ING Real Estate un Reggefiber) – otra trešdaļa, bet mājokļu sabiedrībām – atlikusī trešdaļa.

(19)  Saskaņā ar judikatūru uzņēmumiem, kuriem uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana, šā uzdevumu izpildi nosaka ar valsts iestādes tiesību aktu. Tādējādi vispārēju tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu var uzticēt operatoram, piešķirot tam sabiedriska pakalpojuma koncesiju; skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-204/97 un T-270/97 EPAC pret Komisiju (2000), ECR II-2267, 126. punkts, un spriedumu lietā T-17/02 Fred Olsen pret Komisiju (2005), ECR II-2031., 186., 188.–189. punkts.

(20)  Skatīt lietu C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Madgeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (2003), ECR I-7747. Turpmāk tekstā “spriedums Altmark lietā”.

(21)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 381/04 – Francija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, un Komisijas Lēmumu N 382/04 – Francija, Mise en place d’une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(22)  Kaut arī šajās pamatnostādnēs ir atsauce uz sabiedrisko pakalpojumu “koncesiju”, sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma vai VTNP uzticēšanai izmantotā līgumsaistību instrumenta veids dažādās EBTA valstīs var atšķirties. Tomēr šim instrumentam ir jānosaka vismaz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību konkrētais raksturs, darbības joma un ilgums, attiecīgo uzņēmumu dati un izmaksas, kas jāsedz attiecīgajiem uzņēmumiem.

(23)  Proti, ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, nosakot VTNP darbības jomu, Komisija abos iepriekšminētajos lēmumos atzina, ka, ciktāl visuresoša platjoslas infrastruktūra būtu pieejama visiem pārējiem tīkla operatoriem un novērstu tirgus nepilnības, un nodrošinātu savienojamību visiem lietotājiem attiecīgajā reģionā, attiecīgās dalībvalstis nebūtu izdarījušas acīmredzamu kļūdu, uzskatot, ka šāda pakalpojuma sniegšana ietilpst VTNP jēdzienā.

(24)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 284/05 – Īrija, Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III, 23., 37.–40. punkts. Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka atbalsts pilsēttīklu (MANs) izvēršanai un ekspluatācijai vairākās Īrijas pilsētās nebija kompensācija par VTNP, pamatojoties uz to, ka paziņotais pasākums vairāk līdzinājās “publiskā un privātā sektora partnerībai” un nevis VTNP uzdevuma uzticēšanai un izpildei. Skatīt arī Lēmumu N 890/06 – Francija, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit. Šajā gadījumā Komisija norādīja, ka paziņotais pasākums attiecās uz atbalstu platjoslas savienojamības nodrošināšanai tikai uzņēmējdarbības parkiem un publiskā sektora organizācijām Tulūzas daļā, izņemot mājsaimniecību nozari. Turklāt projekts attiecās tikai uz reģiona daļu. Attiecīgi Komisija secināja, ka tas nav VTNP, pamatojoties uz to, ka paziņotā pasākuma mērķis nebija kalpot pilsoņu interesēm, bet uzņēmējdarbības nozares interesēm.

(25)  Skatīt lietu T-289/03, BUPA un citi pret Komisiju (2008) ECR II-741, 165. punkts, un lietu T-106/95, FFSA un citi pret Komisiju (1997) ECR II-229, 99. punkts. Skatīt arī 14. punktu Komisijas paziņojumā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.).

(26)  Skatīt lietu T-442/03 SIC pret Komisiju (2008) ECR II-1161, 195. punkts; lietu T-289/03 BUPA un citi pret Komisiju, op. cit., 166. punkts, un lietu T-17/02 Fred Olsen pret Komisiju, op. cit., 216. punkts. Saskaņā ar 22. punktu Komisijas paziņojumā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem Eiropā “dalībvalstu iespēja brīvi definēt [vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus] nozīmē, ka galvenokārt dalībvalstis atbild par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definīciju uz īpašu darbības pazīmju pamata. Šo definīciju var pārbaudīt tikai tādēļ, lai noteiktu, vai nav pieļautas nepārprotamas kļūdas.”

(27)  Tas nozīmē, ka valsts iestāžu izvirzītais vispārējas nozīmes mērķis nevar būt vienkārši konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstīšana saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Skatīt Komisijas Lēmumu N 381/04 – Francija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, 53. punkts, un Komisijas Lēmumu N 382/04 – Francija, Mise en place d’une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(28)  Attiecībā uz šo, novērtējot VTNP nepieciešamību, vienmēr jāvērtē salīdzināmas arhitektūras tīkli, proti, pamata platjoslas tīkli vai NGA tīkli.

(29)  Jēdziens “tuvākajā nākotnē” atbilst trim gadiem. Šajā kontekstā privāto ieguldītāju ieguldījumu plāniem ir jābūt tādiem, lai nodrošinātu vismaz ievērojamus rezultātus pārklājuma ziņā triju gadu laikā un plānoto ieguldījumu paredzamo pabeigšanas datumu samērīgā laikā pēc šiem trim gadiem (atkarībā no katras teritorijas un projekta specifikas).

(30)  Ja šie iemesli nebūs norādīti, Iestāde attiecībā uz acīmredzamas EBTA valsts kļūdas pieļaušanu, dalībvalstij īstenojot savu rīcības brīvību, nevarēs veikt pat virspusēju vērtējumu, pamatojoties uz Altmark lietas pirmo nosacījumu un EEZ 59. panta 2. punktu; spriedums lietā T-289/03, BUPA u. c. pret Komisiju, op. cit., 172. punkts.

(31)  Tīklam jābūt tehnoloģiskā ziņā neitrālam un tādējādi jānodrošina iespēja tiem, kuri interesējas par piekļuvi, izmantot jebkuru pieejamo tehnoloģiju, lai sniegtu pakalpojumus lietotājiem. Šāda prasība var būt maznozīmīga attiecībā uz ADSL tīkla infrastruktūras izvēršanu, taču var būt svarīga attiecībā uz NGA optiskās šķiedras tīklu, kurā operatori pakalpojumu sniegšanā lietotājiem var izmantot dažādas optiskās šķiedras tehnoloģijas (t. i., “no punkta līdz punktam” vai G-PON).

(32)  Piemēram, ADSL tīklā būtu jānodrošina bitu plūsma un pilnīga atsaiste, savukārt NGA optiskās šķiedras tīklā būtu jānodrošina vismaz piekļuve tumšajai optiskajai šķiedrai, bitu plūsma un, ja tiek izvērsts FTTC tīkls, atsaistīta piekļuve privātā tīkla līnijām.

(33)  Šā ierobežojuma pamatojums ir tāds, ka tad, kad ir izvērsts platjoslas tīkls, kas nodrošina vispārēju savienojamību, tirgus spēki parasti spēj radīt apstākļus komunikāciju pakalpojumu sniegšanai visiem lietotājiem par konkurētspējīgām cenām.

(34)  Šo garantiju vidū var būt jo īpaši pienākums nošķirt grāmatvedības uzskaiti, kā arī izveidot struktūras un juridiskā ziņā no vertikāli integrētā operatora neatkarīgu struktūru. Šai struktūrai būtu jābūt pilnībā atbildīgai par tai uzticētā VTNP uzdevuma ievērošanu un izpildi.

(35)  EBTA valstu ziņā ir izstrādāt katram konkrētajam gadījumam piemērotāko metodiku, lai nodrošinātu, ka piešķirtā kompensācija sedz VTNP uzdevuma izpildes izmaksas vienīgi nerentablajās teritorijās. Piemēram, piešķiramā kompensācija varētu pamatoties uz salīdzinājumu starp ienākumiem no rentablajās teritorijās esošās infrastruktūras komerciālās izmantošanas un ienākumiem no nerentablajās teritorijās esošās infrastruktūras komerciālās izmantošanas. Virspeļņu, tas ir, peļņu, kas pārsniedz nozares vidējo kapitāla rentabilitāti noteiktas platjoslas infrastruktūras izvēršanai, varētu novirzīt VTNP finansēšanai nerentablajās teritorijās, un atlikušo daļu segt no piešķirtās finansiālās kompensācijas.

(36)  OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.

(37)  Skatīt arī Iestādes valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļu par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem (OV L 109, 26.4.2007., 44. lpp.) un EEZ papildinājumu Nr. 20, 26.4.2007., 1. lpp., kas arī pieejams Iestādes tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf

(38)  Jāatgādina, ka saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam, “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”, arī var uzskatīt par saderīgu EEZ līguma darbību.

(39)  OV L 54, 28.2.2008., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 11, 28.2.2008., 1. lpp.

(40)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.). Turklāt, kaut arī piešķirtais atbalsts dažos gadījumos bija attiecināms uz “atbalstāmajām teritorijām” un to varēja uzskatīt arī par atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem iepriekšminēto Pamatnostādņu nozīmē, atbalsta intensitāte bieži vien varēja pārsniegt šādās teritorijās atļautā reģionālā atbalsta maksimālo robežu.

(41)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 508/08 – Apvienotā Karaliste, Provision of remote Broadband services in Northern Ireland; Komisijas Lēmumu N 201/06 – Grieķija, Broadband access development in underserved areas; un Komisijas Lēmumu N 118/06 – Latvija, “Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos”.

(42)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 201/06 – Grieķija, Broadband access development in underserved areas.

(43)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 118/06 – Latvija, “Platjoslas komunikāciju tīklu attīstība lauku apvidos”.

(44)  Skatīt Komisijas 2006. gada 19. jūlija Lēmumu par pasākumu Nr. C 35/05 (ex N 59/05), ko Nīderlande gatavojas īstenot attiecībā uz platjoslas tīkla ierīkošanu Apingedamā (OV L 86, 27.3.2007., 1. lpp.). Lieta bija saistīta ar pasīva tīkla izvēršanu (t. i., kabeļu kanalizāciju un optisko šķiedru), kas piederētu pašvaldībai, bet aktīvais slānis (t. i., tīkla pārvaldība un ekspluatācija) konkursa kārtībā tiktu uzticēta privātā sektora vairumtirdzniecības operatoram, kuram būtu jāpiedāvā piekļuves pakalpojumi vairumtirdzniecībā citiem pakalpojumu sniedzējiem. Savā lēmumā Komisija atzīmēja, ka Nīderlandes platjoslas tirgus bija straujā attīstībā esošs tirgus, kur elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji, tostarp kabeļu operatori un interneta pakalpojumu sniedzēji, gatavojās ieviest ļoti lielas jaudas platjoslas pakalpojumus bez valsts atbalsta. Situācija Apingedamā neatšķīrās no situācijas pārējā Nīderlandes platjoslas tirgus daļā. Gan fiksētās līnijas vēsturiskais, gan kabeļu operators jau piedāvāja “trīs pakalpojumu paketi” Apingedamā (telefonija, platjosla, digitālā/analogā televīzija), un abiem operatoriem bija tehniskās iespējas turpināt palielināt savu tīklu joslas platumu.

(45)  Kā minēts 4. punktā, jāatceras, ka uz platjoslas piekļuvi visās EBTA valstīs attiecas ex ante regulējums.

(46)  Komisijai savā Lēmumā N 131/05 – Apvienotā Karaliste, FibreSpeed Broadband Project Wales, bija jāizvērtē, vai Velsas iestāžu finansiālais atbalsts, ko tās sniedza atvērta, operatorneitrāla, optiskās šķiedras tīkla izbūvei, savienojot 14 uzņēmējdarbības parkus, joprojām būtu atzīstams par saderīgu arī tad, ja mērķa vietas jau apkalpoja vēsturiskais tīkla operators, kas nodrošināja nomātās līnijas par regulētām cenām. Komisija konstatēja, ka vēsturiskā operatora nomāto līniju piedāvājums bija ļoti dārgs, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) – gandrīz nepieejams. Mērķa uzņēmējdarbības parki nevarēja saņemt simetriskus ADSL pakalpojumus ar ātrumu virs 2 Mbps to attāluma no vēsturiskā operatora telefonu centrāles dēļ. Turklāt vēsturiskais operators nedarīja pieejamu savu kabeļu kanalizāciju un tumšo optisko šķiedru trešām personām. Tādēļ vēsturiskā operatora klātbūtne mērķa zonās nevarēja garantēt ātrgaitas interneta pakalpojumus MVU par pieņemamu cenu. Nebija nekādu izredžu, ka trešās personas varētu būvēt alternatīvu infrastruktūru, lai sniegtu ātrgaitas pakalpojumus attiecīgajiem uzņēmējdarbības parkiem. Skatīt arī Komisijas Lēmumu N 890/06 – Francija, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit, un Komisijas Lēmumu N 284/05 – Īrija, Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III.

(47)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 473/07 – Itālija, Broadband connection for Alto Adige, Komisijas Lēmumu N 570/07 – Vācija, Broadband in rural areas of Baden-Württemberg, Komisijas Lēmumu N 131/05 – Apvienotā Karaliste, FibreSpeed Broadband Project Wales, Komisijas Lēmumu N 284/05 – Īrija, Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III, Komisijas Lēmumu N 118/06 – Latvija, Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos, un Komisijas Lēmumu N 157/06 – Apvienotā Karaliste, South Yorkshire Digital Region Broadband Project.

(48)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 222/06 – Itālija, Aid to bridge the digital divide in Sardinia, Komisijas Lēmumu N 398/05 – Ungārija, Development Tax Benefit for Broadband, un Komisijas Lēmumu N 264/06 – Itālija, Broadband for rural Tuscany.

(49)  Parasti tas tiktu veikts saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu.

(50)  Gadījumā, ja ir iespējams pierādīt, ka esošie operatori publiskajai iestādei kartografēšanas veikšanai neiesniedza izmantojamu informāciju, šīm iestādēm būtu jāizmanto jebkāda tām sniegtā informācija.

(51)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 201/06 – Grieķija, Broadband access development in underserved areas, Komisijas Lēmumu N 264/06 – Itālija, Broadband for rural Tuscany, Komisijas Lēmumu N 475/07 – Īrija, National Broadband Scheme (“NBS”), un Komisijas Lēmumu N 115/08 – Vācija, Broadband in rural areas of Germany.

(52)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 508/08 – Apvienotā Karaliste, Provision of Remote Broadband Services in Northern Ireland, Komisijas Lēmumu N 475/07 – Īrija, National Broadband Scheme (“NBS”), Komisijas Lēmumu N 157/06 – Apvienotā Karaliste, South Yorkshire Digital Region Broadband Project.

(53)  Attiecībā uz ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanu konkursa rīkotājai iestādei jau iepriekš būtu jānorāda, kāda relatīvā nozīme tiks piešķirta katram izvēlētajam (kvalitatīvajam) kritērijam.

(54)  Komisija līdz šim tikai vienā lietā ir piekritusi tam, ka konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izmantojumam ir pamats: skatīt Komisijas Lēmumu N 222/06 – Itālija, Aid to bridge the digital divide in Sardinia. Minētajā lietā Komisijas viedoklis, kas pausts 45. punktā, bija tāds, ka, ņemot vērā īpašos apstākļus, proti, “reģiona topogrāfiju, kabeļtīklu neesību un nepieciešamību maksimizēt atbalsta radītos ieguvumus, šķiet, ka ADSL tehnoloģijas izmantošana ir piemērotākais veids, kā sasniegt projekta mērķus”.

(55)  Turklāt, ja EBTA valstis izvēlas tādu pārvaldības modeli, kurā trešām personām attiecībā uz subsidēto platjoslas infrastruktūru tiek piedāvāti tikai vairumtirdzniecības līmeņa piekļuves pakalpojumi, taču ne mazumtirdzniecības pakalpojumi, iespējamie konkurences kropļojumi tiek vēl vairāk samazināti, jo šāds tīkla pārvaldības modelis palīdz novērst iespējami sarežģītas problēmas saistībā ar cenu nosišanu un slēptām piekļuves diskriminācijas formām.

(56)  Attiecībā uz šo valsts regulatīvai iestādei būtu jāņem vērā, vai joprojām pastāv īpašie apstākļi, kuri bija pamats sākotnējā atbalsta piešķiršanai attiecīgās infrastruktūras operatoram.

(57)  Ārkārtēju apstākļu gadījumā, ko pienācīgi pierādījusi paziņojumu iesniegusī EBTA valsts, šāda mehānisma paredzēšana attiecībā uz ļoti nelielām atbalsta summām vai nelieliem, vienreizējiem projektiem, kas pamatojas uz vienkāršiem iepirkuma principiem, radītu nesamērīgu slogu atbalsta piešķīrējām iestādēm, un tāpēc Iestāde šādu prasību neizvirzīs.

(58)  Pašreizējā tehnoloģiju un tirgus attīstības posmā šķiet, ka ne satelītu, ne mobilo sakaru tīklu tehnoloģijas nespēj nodrošināt ļoti ātrus simetriskos platjoslas pakalpojumus, lai gan nākotnē situācija varētu mainīties, īpaši attiecībā uz mobilo sakaru pakalpojumiem (līdz ar nākamo lielo soli mobilo radiosakaru attīstībā, proti, Long Term Evolution, teorētiski pēc tā ieviešanas maksimālais lejuplīnijas datu pārraides ātrums varētu sasniegt 100 Mbps un augšuplīnijas – 50 Mbps).

(59)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 157/06 – Apvienotā Karaliste, South Yorkshire Digital Region Broadband Project, un Komisijas Lēmumu N 284/05 – Īrija, Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III.

(60)  Līdz šim tikai divos gadījumos (Appingedam un Amsterdam) valsts atbalsts piešķirts nākamās paaudzes “piekļuves” tīkla izvēršanai, lai nodrošinātu optiskās šķiedras savienojamību privātpersonu segmentam.

(61)  Platjoslas tīklu operatori ir apgalvojuši, ka optiskās šķiedras tīkla izvēršana joprojām nozīmē ļoti lielus un riskantus ieguldījumus, izņemot blīvi apdzīvotās/uzņēmējdarbības zonās, kurās operatoriem jau ir ievērojama platjoslas pakalpojumu klientu bāze, kam var piedāvāt ātrāku datu pārraidi. Atsevišķos gadījumos pastāv uzskats, ka NGA un optiskās šķiedras tīklu izvēršanas izmaksas ir pārāk augstas salīdzinājumā ar paredzamajiem ieņēmumiem, līdz ar to privātā sektora pakalpojumu sniedzēji tirgū neietu vispār vai to būtu pārāk maz.

(62)  Šādi pasākumi nedrīkstētu būt vērsti tikai uz elektronisko sakaru operatoriem, bet būtu bez izšķirības jāattiecina uz visiem uzņēmumiem visās attiecīgajās nozarēs (ieskaitot, piemēram, tādus uzņēmumus, kas apgādā ar gāzi, elektroenerģiju un/vai ūdeni). Pasākumi, kas attiecas vienīgi uz elektronisko sakaru operatoriem, var tikt atzīti par nozares atbalstu, un tādējādi uz tiem attiektos EEZ līguma 61. panta 1. punktā paredzētais aizliegums.

(63)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu N 157/06 – Apvienotā Karaliste, South Yorkshire Digital Region Broadband Project, Komisijas Lēmumu N 201/06 – Grieķija, Broadband access development in underserved territories, Komisijas Lēmumu N 131/05 – Apvienotā Karaliste, FibreSpeed Broadband Project Wales, Komisijas Lēmumu N 284/05 – Īrija, Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III, Komisijas Lēmumu N 381/04 – Francija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, Komisijas Lēmums N 382/05 – Francija, Mise en place d’une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL), Komisijas Lēmumu N 57/05 – Apvienotā Karaliste, Regional Innovative Broadband Support in Wales, un Komisijas Lēmumu N 14/08 – Apvienotā Karaliste, Broadband in Scotland – Extending Broadband Reach.

(64)  Neskarot iespēju piemērot nodaļu par valsts reģionālo atbalstu, kā minēts 31. punktā.

(65)  Ja pašlaik atšķirības starp teritoriju, kurā ir pieejams tikai šaurjoslas internets (iezvanpieeja), un teritoriju, kurā ir pieejama platjosla, nozīmē, ka pirmā teritorija uzskatāma par balto zonu, tad līdzīgā kārtā teritorija, kurā nav nākamās paaudzes platjoslas infrastruktūras, taču ir platjoslas pamata infrastruktūra, arī tiks uzskatīta par balto zonu.

(66)  Ar ADSL 2 + pamata ADSL tīkla ātrums tiek palielināts līdz maksimāli 24 Mbps.

(67)  Balta NGA zona var būt teritorija, kurā nav platjoslas pamata infrastruktūras (tradicionāla baltā zona), kā arī teritorija, kurā darbojas tikai viens platjoslas pamata pakalpojumu sniedzējs (t. i., tradicionāla pelēkā zona) vai vairāki platjoslas pamata pakalpojumu sniedzēji (t. i., tradicionāla melnā zona). Kā norādīts 3.4. iedaļā, šādos atšķirīgos apstākļos ir jābūt izpildītiem atšķirīgiem nosacījumiem, lai valsts atbalstu platjoslas attīstīšanai varētu atzīt par saderīgu ar noteikumiem.

(68)  Šis laikposms atbilst vidējam laikposmam, kas vajadzīgs lielāku vai mazāku pilsētu aptveroša nākamās paaudzes piekļuves tīkla izvēršanai. Attiecībā uz šo operatoram būtu jāspēj pierādīt, ka nākamo trīs gadu laikā tas būs veicis vajadzīgos ieguldījumus infrastruktūrā, lai līdz tam brīdim nodrošinātu pārklājumu ievērojamai teritorijas daļai un ievērojamam attiecīgo iedzīvotāju skaitam.

(69)  Pelēka NGA zona var būt teritorija, kurā a) papildus NGA nav nekādas platjoslas pamata infrastruktūras; b) kā arī teritorija, kurā darbojas viens vai vairāki platjoslas pamata pakalpojumu sniedzēji (un kuru var uzskatīt par tradicionālu pelēko vai melno zonu). Kā norādīts 3.4. iedaļā, šādos atšķirīgos apstākļos ir jābūt izpildītiem atšķirīgiem nosacījumiem, lai valsts atbalstu platjoslas attīstīšanai varētu atzīt par saderīgu ar noteikumiem.

(70)  Melna NGA zona var būt arī teritorija, kurā ir viens platjoslas pakalpojumu sniedzējs (tradicionāla pelēkā zona) vai vairāki platjoslas pakalpojumu sniedzēji (tradicionāla melnā zona). Kā norādīts turpmāk, šādos atšķirīgos apstākļos ir jābūt izpildītiem atšķirīgiem nosacījumiem, lai valsts atbalstu platjoslas attīstīšanai varētu atzīt par saderīgu ar noteikumiem.

(71)  Attiecībā uz šo būtu jāņem vērā, vai joprojām pastāv īpašie tirgus apstākļi, kuri bija pamats sākotnējā atbalsta piešķiršanai par attiecīgo infrastruktūru.

---

Labojumi

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/63

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1270/2011 (2011. gada 6. decembris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 324, 2011. gada 7. decembris
  )

27. lappusē 3. apsvērumā:

tekstu:

| “(3) | Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 372/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas 2011. gada 1. decembrī iesniegtie pieteikumi. Līdz ar to visi pēc 2011. gada 2. decembra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc,” |
| --- | --- |

“(3)

Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 372/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas 2011. gada 1. decembrī iesniegtie pieteikumi. Līdz ar to visi pēc 2011. gada 2. decembra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc,”

lasīt šādi:

| “(3) | Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 372/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas 2011. gada 1. un 2. decembrī iesniegtie pieteikumi. Līdz ar to visi pēc 2011. gada 2. decembra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc,”; |
| --- | --- |

“(3)

Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 372/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas 2011. gada 1. un 2. decembrī iesniegtie pieteikumi. Līdz ar to visi pēc 2011. gada 2. decembra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc,”;

27. lappusē 1. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Eksporta licences attiecībā uz ārpuskvotas cukuru, par ko pieteikumi iesniegti 2011. gada 1. decembrī, izdod par pieteikumos norādītajiem daudzumiem, kas pareizināti ar piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu 51,679586 %.”

lasīt šādi:

“1.   Eksporta licences attiecībā uz ārpuskvotas cukuru, par ko pieteikumi iesniegti 2011. gada 1. un 2. decembrī, izdod par pieteikumos norādītajiem daudzumiem, kas pareizināti ar piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu 51,679586 %.”

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/63

---

Labojums Padomes 2011. gada 8. novembra Lēmumā 2011/791/ES, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 320, 2011. gada 3. decembris
  )

31. lappusē paraksta daļā:

tekstu:

“Padomes vārdā–

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI”

lasīt šādi:

“Padomes vārdā–

priekšsēdētājs

W. PAWLAK”

---