# Euroopa Liidu L 344/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.344.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 344 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide28. detsember 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.344.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 344

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide28. detsember 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/885/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. november 2011, Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline protokoll, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 3 |
| | | 2011/886/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 12. detsember 2011, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu IV lisa (Energia) muutmisega | 31 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1385/2011, 14. november 2011, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel | 34 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/887/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. detsember 2011, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga | 36 |
| | | 2011/888/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. detsember 2011, sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga | 38 |
| | | 2011/889/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 21. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Liidu referentlaboritele 2012. aastaks antavat liidu rahalist toetust
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9521 all) | 39 |
| | | 2011/890/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 22. detsember 2011, milles sätestatakse eeskirjad e-tervise eest vastutatavate riiklike asutuste võrgustiku loomiseks, haldamiseks ja toimimiseks | 48 |
| | | 2011/891/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud puuvilla 281–24-236x3006-210–23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9532 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2011/892/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9533 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/893/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9535 all)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | 2011/894/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9536 all)

   (
  1
  ) | 64 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/885/EL

*

Nõukogu otsus, 14. november 2011, Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline protokoll, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

3

2011/886/EL

*

Nõukogu otsus, 12. detsember 2011, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu IV lisa (Energia) muutmisega

31

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1385/2011, 14. november 2011, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel

34

OTSUSED

2011/887/EL

*

Nõukogu otsus, 13. detsember 2011, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga

36

2011/888/EL

*

Nõukogu otsus, 13. detsember 2011, sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga

38

2011/889/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 21. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Liidu referentlaboritele 2012. aastaks antavat liidu rahalist toetust
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9521 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9521 all)

39

2011/890/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 22. detsember 2011, milles sätestatakse eeskirjad e-tervise eest vastutatavate riiklike asutuste võrgustiku loomiseks, haldamiseks ja toimimiseks

48

2011/891/EL

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud puuvilla 281–24-236x3006-210–23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9532 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9532 all)

1

51

2011/892/EL

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9533 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9533 all)

1

55

2011/893/EL

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9535 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9535 all)

1

59

2011/894/EL

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9536 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9536 all)

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. november 2011,

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2011/885/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 (Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta) (1) (edaspidi „partnerlusleping”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 (Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta) (1) (edaspidi „partnerlusleping”).

| (2) | Protokolli (millega määratakse kindlaks kõnealuse partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaeg lõpeb 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli (millega määratakse kindlaks kõnealuse partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaeg lõpeb 15. juunil 2011.

| (3) | Liit on pidanud Guinea-Bissau Vabariigiga („Guinea-Bissau”) läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „protokoll”). |
| --- | --- |

(3)

Liit on pidanud Guinea-Bissau Vabariigiga („Guinea-Bissau”) läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „protokoll”).

| (4) | Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 15. juunil 2011.

| (5) | Liidu laevadele kalastamisvõimaluste tagamiseks nähakse protokolli artikliga 14 ette protokolli ajutine kohaldamine alates 16. juunist 2011. |
| --- | --- |

(5)

Liidu laevadele kalastamisvõimaluste tagamiseks nähakse protokolli artikliga 14 ette protokolli ajutine kohaldamine alates 16. juunist 2011.

| (6) | Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud, |
| --- | --- |

(6)

Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), allkirjastatamine kiidetakse liidu nimel heaks eeldusel, et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Kuni protokolli sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse protokolli ajutiselt alates 16. juunist 2011.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 75, 18.3.2008, lk 49.

1

---

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused

1.   Lepingu artiklitega 5 ja 6 kehtestatud kalapüügivõimalused üheks aastaks alates 16. juunist 2011 on järgmised:

| — | koorikloomad ja põhjalähedased liigid






  a) | krevetikülmutustraalerid: 4 400 brt/aastas; |
| --- | --- | --- |

—

koorikloomad ja põhjalähedased liigid

a)

krevetikülmutustraalerid: 4 400 brt/aastas;

| b) | kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 4 400 brt/aastas; |
| --- | --- |

b)

kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 4 400 brt/aastas;

| — | siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1)






  c) | tuunikülmutusseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad: 23 laeva; |
| --- | --- | --- |

—

siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1)

c)

tuunikülmutusseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad: 23 laeva;

| d) | ritvõngedega tuunipüügilaevad: 14 laeva; |
| --- | --- |

d)

ritvõngedega tuunipüügilaevad: 14 laeva;

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.

3.   Lepingu artikli 6 kohaselt võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas esitatud tingimustel väljastatud püügilitsents.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Lepingu artikliga 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab protokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikku ja selle suurus on 7 miljonit eurot.

2.   Kui käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 taanetes a ja b sätestatud liidu laevadele ette nähtud kalapüügivõimaluste kasutamist suurendatakse, eraldab liit Guinea-Bissaule täiendava summa proportsionaalselt käesolevas protokollis sätestatud kalapüügivõimaluste piiresse jääva suurendamisega ja vastavalt kuni 1 miljon eurot aastas. Lepinguosalised lepivad ühiskomitees hiljemalt käesoleva protokolli jõustumisele järgneva kolme kuu jooksul kokku võrdlusperioodi, põhiindeksi ja maksekorra.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7, 8, 9, 11 ja 12 kohaselt.

4.   Lõikes 1 kindlaks määratud rahalise toetuse maksab liit välja hiljemalt 15. märtsiks 2012.

5.   Käesoleva protokolli artikli 8 kohaselt otsustatakse selle toetuse kasutamine Guinea-Bissau finantsseaduse raames ja on seega Guinea-Bissau ametiasutuste ainupädevuses.

6.   Lõikes 1 osutatud summa lisandub 500 000 euro suurusele aastas makstavale liidu eritoetusele, mis on ette nähtud kalandustoodete sanitaar- ja fütosanitaarsüsteemi elluviimiseks. Vajaduse korral võivad lepinguosalised siiski otsustada eraldada eritoetuse ühe osa Guinea-Bissau kalapüügipiirkonna seire-, kontroll- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks. Kõnealust toetust hallatakse käesoleva protokolli artikli 3 kohaselt.

7.   Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 3 sätete kohaldamist, tasutakse lõikes 6 osutatud eritoetus hiljemalt 15. märtsiks 2012.

8.   Käesoleva artikliga ette nähtud maksed kantakse Guinea-Bissau keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab ministeerium igal aastal.

Artikkel 3

Eritoetus kalandustoodete sanitaar- ja fütosanitaartingimuste parandamiseks ja kalanduse seire-, kontroll- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks

1.   Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 6 osutatud liidu eritoetuse abil tuleb toetada eelkõige kalandussektori sanitaarnõuete elluviimist ja vajaduse korral ka Guinea-Bissau seire-, kontrolli- ja järelevalvepoliitikat.

2.   Vastava summa haldamise eest vastutab eelkõige Guinea-Bissau ning selle aluseks on lepinguosaliste ühisel kokkuleppel määratletud tegevused ja nendega seotud aastane kava.

3.   Ilma et see piiraks lepinguosaliste poolt nende eesmärkide kindlaksmääramist ja vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 8 ja 9 on lepinguosalised otsustanud keskenduda järgmisele:

| a) | kõigile tegevustele, mille eesmärk on parandada kalandustoodete sanitaar- ja fütosanitaartingimusi, sealhulgas pädeva ametiasutuse tõhustamine, vastavusseviimine CIPA normidega (ISO 9000), ametnike ettevalmistamine ja vajaliku õigusraamistiku vastavusseviimine, ja vajaduse korral |
| --- | --- |

a)

kõigile tegevustele, mille eesmärk on parandada kalandustoodete sanitaar- ja fütosanitaartingimusi, sealhulgas pädeva ametiasutuse tõhustamine, vastavusseviimine CIPA normidega (ISO 9000), ametnike ettevalmistamine ja vajaliku õigusraamistiku vastavusseviimine, ja vajaduse korral

| b) | kõigile kalanduse seire-, kontroll- ja järelevalvetegevustele, sealhulgas Guinea-Bissau vete järelevalve merelt ja õhust, kalalaevade satelliitseiresüsteemi (VMS) rakendamine, õigusraamistiku parandamine ning selle kohaldamine rikkumiste puhul. |
| --- | --- |

b)

kõigile kalanduse seire-, kontroll- ja järelevalvetegevustele, sealhulgas Guinea-Bissau vete järelevalve merelt ja õhust, kalalaevade satelliitseiresüsteemi (VMS) rakendamine, õigusraamistiku parandamine ning selle kohaldamine rikkumiste puhul.

4.   Igal aastal esitatakse üksikasjalik aruanne heakskiitmiseks lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomiteele.

5.   Liit jätab endale siiski õiguse katkestada käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 6 ette nähtud eritoetuse maksmine alates protokolli esimesest aastast, kui esineb lahkarvamusi tegevuse kavandamisel või kui saavutatud tulemused ei vasta kavandatutele, välja arvatud eriolukorrad.

Artikkel 4

Teaduskoostöö

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki säästva majandamise põhimõtte alusel, edendades eelkõige vastutustundliku kalapüügi alast koostööd alampiirkonna tasemel ja eelkõige kalanduse alampiirkondliku komisjoni raames.

2.   Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad ühenduse ja Guinea-Bissau ametiasutused koostööd teatavate küsimuste uurimiseks, mis hõlmavad Guinea-Bissau kalapüügipiirkonna varude seisundi arengut; selleks tuleb vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 1 korraldada vähemalt kord aastas ühise teaduskomitee nõupidamine. Kummagi lepinguosalise taotlusel ja käesoleva lepingu raames väljendatud vajaduste korral võib kokku kutsuda teisi kõnealuse teaduskomitee nõupidamisi.

3.   Ühise teaduskomitee iga-aastase nõupidamise järelduste ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) või mis tahes muus piirkondliku või rahvusvahelise organisatsiooni (mille liikmed lepinguosalised on või kus nad on esindatud) otsuste ja soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Artiklis 1 kindlaks määratud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et lepingu artikli 4 lõikes 2 osutatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see suurendamine Guinea-Bissau varude säästlikku kasutamist. Sel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav rahaline toetus ei tohi siiski ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 1 osutatud summat.

2.   Kui lepinguosalised otsustavad võtta artikli 4 lõikes 2 osutatud meetmeid, millega kaasneb artikliga 1 ette nähtud kalapüügivõimaluste vähendamine, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liit võib, ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 8 kohaldamist, peatada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui käesolevas protokollis sätestatud kalapüügivõimalust ei saa rakendada.

3.   Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse ühise teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamiseks vajalik, lepivad lepinguosalised kokku rahalise toetuse kohandamises.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kalapüügivõimaluste muutmise üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomitees.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük

1.   Kui liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud käesoleva protokolli artiklis 1, peab liit nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Guinea-Bissauga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajaduse korral protokollis ja selle lisas muudatusi.

2.   Lepinguosalised võivad korraldada Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas katsepüügi kampaaniaid pärast lepingu artikliga 4 ette nähtud teaduskohtumise arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased näitajad.

3.   Katsepüügi lubasid antakse uurimise eesmärgil kuni kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks.

4.   Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda liidu laevadele uusi kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 5 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle tulemusena suureneb rahaline toetus vastavalt käesoleva protokolli artikli 5 sätetele.

5.   Katsepüügi ajal väljapüütud saak kuulub laevaomanikule. Keelatud on püüda liike, mille suurus on reguleerimata või mille püüdmine, pardal hoidmine ja turustamine ei ole Guinea-Bissau õiguse kohaselt lubatud.

Artikkel 7

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine erakorraliste asjaolude puhul

1.   Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikliga 2 ette nähtud rahalise toetuse ja eritoetuse maksmise peatada

| a) | erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Guinea-Bissau majandusvööndis, või |
| --- | --- |

a)

erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Guinea-Bissau majandusvööndis, või

| b) | kui Euroopa Liit täheldab Guinea-Bissaus Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist, |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa Liit täheldab Guinea-Bissaus Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist,

Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Liit on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

2.   Käesoleva protokolli artikliga 2 ette nähtud rahalise toetuse ja eritoetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata.

3.   ELi laevadele antud kalapüügiloa võib peatada vastavalt artikli 2 kohase rahalise toetuse väljamaksmise peatamisega. Püügitegevuse jätkamise korral pikendatakse kalapüügilubade kehtivust ajavahemiku võrra, millal püügitegevus oli peatatud.

Artikkel 8

Partnerluslepingu panus Guinea-Bissau kalanduspoliitika rakendamisse

1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest aidatakse 35 protsendiga ehk 2 450 000 euro ulatuses kaasa Guinea-Bissau kalanduspoliitika rakendamisse vastutustundliku ja säästva kalapüügi elluviimiseks Guinea-Bissau vetes.

2.   Kõnealuse summa haldamine toimub Guinea-Bissau vastutusel ning lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel määratud eesmärkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamiseks, eelkõige kalavarude heaperemeheliku haldamise, teadusuuringute tõhustamise, Guinea-Bissau pädevate ametiasutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise ja kalatoodete tootmise tingimuste osas.

3.   Ilma et see piiraks lepinguosaliste poolt nende eesmärkide kindlaksmääramist, kooskõlas Guinea-Bissau kalandussektori säästva arengu strateegia prioriteetidega, ning et kindlustada sektori säästev ja vastutustundlik majandamine, on lepinguosalised otsustanud keskenduda järgmistele sekkumisvaldkondadele: kalanduse seire, kontroll ja järelevalve, teadusuuringud ja püügipiirkondade haldamine ja korraldamine.

Artikkel 9

Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetuse rakendamise tingimused

1.   Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 8 lõike 3 sätete kohaldamist, lepivad Euroopa Liit ja ministeerium lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomitees ja kohe pärast protokolli jõustumist kokku järgmises:

| a) | aastased suunised, millest juhindutakse säästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisele suunatud Guinea-Bissau kalanduspoliitika prioriteetide, eelkõige artikli 8 lõikes 2 sätestatud prioriteetide rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

aastased suunised, millest juhindutakse säästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisele suunatud Guinea-Bissau kalanduspoliitika prioriteetide, eelkõige artikli 8 lõikes 2 sätestatud prioriteetide rakendamisel;

| b) | aastased eesmärgid ning aasta jooksul saavutatud tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad. III lisas on esitatud eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmise näitajate peamised üksikasjad, mida tuleb protokolli puhul arvesse võtta. |
| --- | --- |

b)

aastased eesmärgid ning aasta jooksul saavutatud tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad. III lisas on esitatud eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmise näitajate peamised üksikasjad, mida tuleb protokolli puhul arvesse võtta.

2.   Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hindamiskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees.

3.   Guinea-Bissau teatab Euroopa Liidule käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 1 sätestatud rahalise toetuse kasutamisest suuniste, eesmärkide ning hindamiskriteeriumide ja -näitajate heakskiitmise ajal ühiskomitees.

4.   Ministeerium edastab toetuse kasutamise aruande Euroopa Liidule hiljemalt nelja käesolevale protokollile järgneva kuu jooksul.

5.   Aastaaruanne kavakohase ja rahastatud tegevuse, saadud tulemuste ning kõigi esinenud raskuste kohta edastatakse heakskiitmiseks lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomiteele.

6.   Euroopa Liit jätab endale siiski õiguse muuta või katkestada protokolli artikli 8 lõikega 1 ette nähtud summa maksmist, kui see on põhjendatav kalanduspoliitika elluviimise tulemuste iga-aastase hinnanguga ja pärast sellekohast arutelu ühiskomisjonis.

Artikkel 10

Liidu ettevõtjate majanduslik integratsioon Guinea-Bissau kalandussektoriga

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama liidu ettevõtjate integreerimist kogu Guinea-Bissau kalandusvaldkonda.

2.   Lepinguosalised kohustuvad eelkõige edendama liidu ettevõtjate ja Guinea-Bissau ettevõtjate ajutiste ühenduste loomist Guinea-Bissau majandusvööndi kalavarude ühiseks uurimiseks.

3.   „Ettevõtjate ajutise ühendusena” käsitatakse mis tahes ühendust, mis põhineb piiratud kestusega lepingul liidu laevaomanike ning Guinea-Bissau füüsilisest või juriidilisest isikust laevaomanike vahel, selleks et Euroopa Liidu liikmesriigi lipu alla sõitva laeva või sõitvate laevadega ühiselt püüda ja kasutada Guinea-Bissau püügikvoote ning jagada ühise majandustegevusega seotud väljaminekuid, tulusid ja kulusid.

4.   Guinea-Bissau annab välja vajaliku loa, mille kohaselt ettevõtjate ajutised ühendused, mis on asutatud mere kalavarude kasutamiseks, saaksid asjaomastes kalapüügipiirkondades tegutseda.

5.   Liidu laevaomanikud, kes on otsustanud asutada kehtiva protokolli raames ettevõtjate ajutisi ühendusi käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 taanetes a ja b osutatud püügikategoorias, on litsentsitasude maksmisest vabastatud. Hiljemalt kolmandal protokolli kehtivusaastal hakkab Guinea-Bissau andma rahalist toetust ettevõtjate ajutiste ühenduste asutamiseks. Kõnealuste toetuste kogusumma ei ületa 20 % laevaomanike poolt käesoleva protokolli raames tasutud kogusummast.

6.   Ühiskomitee määrab kehtiva protokolli raames kindlaks rahalised ja tehnilised üksikasjad kõnealuste toetuste elluviimiseks ning ettevõtjate ajutiste ühenduste edendamiseks.

Artikkel 11

Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine

1.   Pärast arutelu ühiskomisjonis võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui üks lepinguosalistest täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist.

2.   Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes vaidluste korral peavad lepinguosalised nõu ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.

3.   Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt ühiskomitees peetud nõupidamisel kokkulepet ei saavutatud.

4.   Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

5.   Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised nõupidamisi, et jõuda vaidluse osas vastastikusele kokkuleppele. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 12

Protokolli kohaldamise peatamine, kuna Guinea-Bissau ei vii ellu vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügiga seotud kohustusi

Kui Guinea-Bissau ei järgi käesoleva protokolli artikli 4 sätteid, arvestades vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügiga seotud kohustusi, eelkõige Guinea-Bissau valitsuse kindlaks määratud iga-aastaseid kalanduse haldamise kavasid, võib käesoleva protokolli kohaldamist peatada artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

Artikkel 13

Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu

Kui Euroopa Liit ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artikli 4 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel:

| a) | pädevad Guinea-Bissau ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse puudumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja tasub vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

pädevad Guinea-Bissau ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse puudumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja tasub vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;

| b) | kui pädevad Guinea-Bissau ametiasutused ei ole punktiga a ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

b)

kui pädevad Guinea-Bissau ametiasutused ei ole punktiga a ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni.

Protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on tasutud.

Artikkel 14

Jõustumine

1.   Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, mil pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Neid kohaldatakse alates 16. juunist 2011.

3.   Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse ühe aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest. Lepinguosalised kohustuvad alustama võimalikult kiiresti läbirääkimisi uue protokolli sõlmimiseks, mis asendaks käesolevat protokolli selle tähtaja lõppemisel. Lepinguosalised püüavad jõuda läbirääkimistega lõpule üheksa kuu pikkuse tähtaja jooksul, st hiljemalt 15. märtsiks 2012.

Съставено в Брюксел на двадесети декември две хиляди и единадесета година.

Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de dos mil once.

V Bruselu dne dvacátého prosince dva tisíce jedenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tyvende december to tusind og elleve.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember zweitausendelf.

Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα.

Done at Brussels on the twentieth day of December in the year two thousand and eleven.

Fait à Bruxelles, le vingt décembre deux mille onze.

Fatto a Bruxelles, addì venti dicembre duemilaundici.

Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų gruodžio dvidešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év december havának huszadik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u ħdax.

Gedaan te Brussel, de twintigste december tweeduizend elf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego grudnia roku dwa tysiące jedenastego.

Feito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de dois mil e onze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci decembrie două mii unsprezece.

V Bruseli dňa dvadsiateho decembra dvetisícjedenásť.

V Bruslju, dne dvajsetega decembra leta dva tisoč enajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattayksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugonde december tjugohundraelva.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Гвинея Бисау

Por la República de Guinea-Bissau

Za Republiku Guinea-Bissau

For Republikken Guinea-Bissau

Für die Republik Guinea-Bissau

Guinea-Bissau Vabariigi nimel

Για την Δημοκρατία της Γουινέας-Μπισσάου

For the Republic of Guinea-Bissau

Pour la République de Guinée-Bissau

Per la Repubblica di Guinea-Bissau

Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –

Bisau Gvinėjos Respublikos vardu

A Bissau-guineai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw

Voor de Republiek Guinee-Bissau

W imieniu Republiki Gwinei Bissau

Pela República da Guiné-Bissau

Pentru Republica Guineea-Bissau

Za Guinejsko-bissauskú republiku

Za Republiko Gvinejo Bissau

Guinea-Bissaun tasavallan puolesta

För Republiken Guinea-Bissau

Image

I LISA

LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED GUINEA-BISSAU KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

I   PEATÜKK

LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJAANDMISE KORD

1.   JAGU

Kõikide laevade puhul kohaldatavad üldsätted

1.   Püügilitsents Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.

2.   Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Guinea-Bissaus kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Guinea-Bissau ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Guinea-Bissau ja liidu vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused.

3.   Iga püügilitsentsi taotlevat liidu laeva võib esindada Guinea-Bissaus elav volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad sel juhul olema märgitud litsentsitaotluses.

4.   Liidu pädevad ametiasutused esitavad Euroopa Liidu delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel ministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt 20 päeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.

5.   Taotlused esitatakse ministeeriumile vormide kohaselt, mis Guinea-Bissau valitsus on selleks ette näinud ja mille näidisvorm on esitatud 1. liites. Guinea-Bissau ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et litsentsitaotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse üksnes lepingu rakendamise raames.

6.   Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:

| — | tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud ning VII peatüki punktis 13 ette nähtud summa; |
| --- | --- |

—

tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud ning VII peatüki punktis 13 ette nähtud summa;

| — | muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. |
| --- | --- |

—

muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.

7.   Tasu on makstud Guinea-Bissau ametiasutuste osutatud arveldusarvele.

8.   Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

9.   Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Guinea-Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel 20 päeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.

10.   Kui Euroopa Liidu delegatsioon on litsentsi allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse litsents otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse Euroopa Liidu delegatsioonile.

11.   Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

12.   Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule samalaadsete omadustega laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Kui asendatud litsentsiga laeva brutoregistertonnaaž (brt) on asendatava litsentsiga laeva omast suurem, makstakse litsentsitasu vahe pro rata temporis põhimõttel.

13.   Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.

14.   Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalanduse eest vastutavale ministeeriumile. Euroopa Liidu delegatsioonile Guinea-Bissaus teatatakse litsentsi üleandmisest.

15.   Litsents peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks I peatüki 2. jao punktiga 1 ettenähtut.

16.   Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse litsentsisüsteem, mis põhineb üksnes elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumendil. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal litsents asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise litsentsiga, nagu ka Guinea-Bissau vetes püügiluba omavate laevade loetelu.

17.   Lepinguosalised, tegutsedes ühiskomisjoni raames, kohustuvad asendama kõik käesolevas protokollis kasutatud viited brutoregistertonnaaži tähisele brt viidetega brutotonnaaži tähisele GT ning tegema sellele vastavad kohandused kõigis asjakohastes sätetes. Enne asendamist toimuvad lepinguosaliste vahel asjakohased konsultatsioonid.

2.   JAGU

Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul kohaldatavad erisätted

1.   Litsents peab alati olema laeva pardal. Euroopa Liit ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügilitsentsi taotletud. Kõnealune nimekiri edastatakse Guinea-Bissau ametiasutustele pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea-Bissau ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab poolt Guinea-Bissau pädev ametiasutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele ja Euroopa Liidu esindusele. Sel juhul saadab Euroopa Liidu delegatsioon nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni Guinea-Bissau pädev ametiasutus on viimase väljastanud.

2.   Litsentside kehtivusaeg on üks aasta.

3.   Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud aastaste määrade põhjal. Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.

4.   Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele siseriiklikele ametiasutustele on tasutud vastava teabelehe alusel kindlaksmääratud summad.

5.   Euroopa Ühenduste Komisjon koostab jooksva aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR), ning see toimub Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel.

6.   Kõnealune lõplik arvestus edastatakse samaaegselt ministeeriumile ja laevaomanikele.

7.   Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad võimalikud täiendavad summad Guinea-Bissau pädevatele ametiasutustele hiljemalt 31. juuliks 2012, kandes need 1. jao lõikes 7 osutatud pangakontole.

8.   Kui lõpparuande summa on väiksem kui punktis 3 osutatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.

3.   JAGU

Traalerite puhul kohaldatavad erisätted

1.   Lisaks käesoleva peatüki 1. jao punktis 6 osutatud dokumentidele peab käesolevas jaos osutatud laevade litsentsitaotlustele olema lisatud:

| — | kinnitatud koopia liikmesriigi koostatud ja laeva brutoregistertonnaaži tõendavast dokumendist, ja |
| --- | --- |

—

kinnitatud koopia liikmesriigi koostatud ja laeva brutoregistertonnaaži tõendavast dokumendist, ja

| — | vastavustõend, mille ministeerium väljastab pärast peatüki VIII punkti 3.2 kohaselt teostatud laeva tehnilist ülevaatust. |
| --- | --- |

—

vastavustõend, mille ministeerium väljastab pärast peatüki VIII punkti 3.2 kohaselt teostatud laeva tehnilist ülevaatust.

2.   Kui protokolli raames litsentsi juba omanud laeva jaoks esitatakse uus litsentsitaotlus ja laeva tehnilised näitajad ei ole muutunud, esitatakse kõnealune taotlus Euroopa Liidu Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel ministeeriumile, lisades sellele üksnes tõendi taotletud ajavahemike eest tasu maksmise kohta ning peatüki VII punktis 13 osutatud summa kohta. Ministeerium annab välja uue litsentsi, millele on märgitud kehtiva protokolli kohaselt esitatud esimese litsentsi andmed.

3.   Litsentside kehtivusaeg määratakse järgmisteks aasta kaupa arvestatud tähtaegadeks:

| — | : | esimene tähtaeg | : | 16. juuni 2011 kuni 31. detsember 2011, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | teine tähtaeg | : | 1. jaanuar 2012 kuni 15. juuni 2012. |

—

:

esimene tähtaeg

:

16. juuni 2011 kuni 31. detsember 2011,

—

:

teine tähtaeg

:

1. jaanuar 2012 kuni 15. juuni 2012.

4.   Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaja kestel.

5.   Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil või 1. oktoobril, välja arvatud protokolli esimene ja viimane tähtaeg, mis kestavad vastavalt 16. juunist 2011 kuni 30. septembrini 2011 ja 1. aprillist 2012 kuni 15. juunini 2012.

6.   Litsentside kehtivusaeg on üks aasta, kuus kuud või kolm kuud. Neid saab uuendada.

7.   Litsents peab olema pidevalt laeva pardal.

8.   Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud aastaste määrade põhjal. Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGI PIIRKONNAD

Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud liidu laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest.

III   PEATÜKK

GUINEA-BISSAU VETES PÜÜGILITSENTSI OMAVATE LAEVADE PÜÜGIARUANDED

1.   Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:

| — | kas ajavahemikku Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemise ja vööndist lahkumise vahel; |
| --- | --- |

—

kas ajavahemikku Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemise ja vööndist lahkumise vahel;

| — | ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni; |
| --- | --- |

—

ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni;

| — | või ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni lossimiseni. |
| --- | --- |

—

või ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni lossimiseni.

2.   Kõik laevad, kellel on lepingu alusel lubatud Guinea-Bissau vetes kala püüda, on kohustatud esitama ministeeriumile püügiaruanded vastavalt järgmisele korrale.

| 2.1. | Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Iga reisi lõpus ja igal juhul enne laeva lahkumist Guinea-Bissau vetest edastatakse püügiaruanded ministeeriumile faksi, posti või elektronposti teel ning nende koopia edastatakse Euroopa Liidu Guinea-Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel Euroopa Komisjonile. Kui kõnealune edastamine toimub elektroonilisel teel, saadavad mõlemad adressaadid viivitamatult laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad. Tuunipüügilaevade puhul saadetakse kõnealused aruanded iga majandusaasta lõpus. |
| --- | --- |

2.1.

Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Iga reisi lõpus ja igal juhul enne laeva lahkumist Guinea-Bissau vetest edastatakse püügiaruanded ministeeriumile faksi, posti või elektronposti teel ning nende koopia edastatakse Euroopa Liidu Guinea-Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel Euroopa Komisjonile. Kui kõnealune edastamine toimub elektroonilisel teel, saadavad mõlemad adressaadid viivitamatult laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad. Tuunipüügilaevade puhul saadetakse kõnealused aruanded iga majandusaasta lõpus.

| 2.2. | I peatüki 2. jao punktis 2 osutatud tuunipüügilaevade litsentsi ja 3. jao punktis 3 osutatud traalerite litsentsi aastase kehtivusaja jooksul faksi või elektroonilisel teel saadetud püügiaruannete originaalid (paberkandjal) edastatakse ministeeriumile 45 päeva jooksul pärast litsentsi kehtivusajal toimunud viimast püügireisi. Koopiad (paberkandjal) saadetakse Euroopa Liidu delegatsioonile Guinea-Bissaus. |
| --- | --- |

2.2.

I peatüki 2. jao punktis 2 osutatud tuunipüügilaevade litsentsi ja 3. jao punktis 3 osutatud traalerite litsentsi aastase kehtivusaja jooksul faksi või elektroonilisel teel saadetud püügiaruannete originaalid (paberkandjal) edastatakse ministeeriumile 45 päeva jooksul pärast litsentsi kehtivusajal toimunud viimast püügireisi. Koopiad (paberkandjal) saadetakse Euroopa Liidu delegatsioonile Guinea-Bissaus.

| 2.3. | Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku vormile. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Guinea-Bissau vetes, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Guinea-Bissau majandusvööndit”. |
| --- | --- |

2.3.

Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku vormile. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Guinea-Bissau vetes, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Guinea-Bissau majandusvööndit”.

| 2.4. | Traalerid esitavad oma püügiaruande 3. liites osutatud vormi kohaselt, märkides ära kogupüügi liigi kaupa igas kalendrikuus või kuu osas. |
| --- | --- |

2.4.

Traalerid esitavad oma püügiaruande 3. liites osutatud vormi kohaselt, märkides ära kogupüügi liigi kaupa igas kalendrikuus või kuu osas.

| 2.5. | Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten. |
| --- | --- |

2.5.

Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten.

3.   Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Guinea-Bissau valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Guinea-Bissaus kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise teabevahetussüsteemi rakendamises.

IV   PEATÜKK

KAASPÜÜK

Kaaspüügi tase iga protokolliga ette nähtud püügipiirkonna puhul on sätestatud Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt ja määratud kindlaks iga püügikategooria teabelehel.

V   PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

Laevaomanikud, kellele on käesoleva kokkuleppe kohaselt antud püügilitsentsid, aitavad kaasa Guinea-Bissau kodanike praktilisele kutseõppele ja tööturu olukorra parandamisele vastavalt allpool sätestatud tingimustele ja piirnormidele.

| 1. | Iga traaleriomanik kohustub tööle võtma:






  — | kolm meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on alla 250 brt, |
| --- | --- | --- |

1.

Iga traaleriomanik kohustub tööle võtma:

—

kolm meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on alla 250 brt,

| — | neli meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 250–400 brt, |
| --- | --- |

—

neli meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 250–400 brt,

| — | viis meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 400–650 brt, |
| --- | --- |

—

viis meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 400–650 brt,

| — | kuus meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on üle 650 brt. |
| --- | --- |

—

kuus meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on üle 650 brt.

| 2. | Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Guinea-Bissau meremehi. |
| --- | --- |

2.

Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Guinea-Bissau meremehi.

| 3. | Laevaomanikud valivad oma esindajate vahendusel oma laevadele töölevõetavad meremehed. |
| --- | --- |

3.

Laevaomanikud valivad oma esindajate vahendusel oma laevadele töölevõetavad meremehed.

| 4. | Laevaomanik või tema esindaja edastab ministeeriumile oma laevale tööle võetud Guinea-Bissau meremeeste nimed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas. |
| --- | --- |

4.

Laevaomanik või tema esindaja edastab ministeeriumile oma laevale tööle võetud Guinea-Bissau meremeeste nimed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.

| 5. | ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. |
| --- | --- |

5.

ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

| 6. | Guinea-Bissau meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende ministeeriumiga seotud esindajate vahel. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. |
| --- | --- |

6.

Guinea-Bissau meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende ministeeriumiga seotud esindajate vahel. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

| 7. | Guinea-Bissau meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja Guinea-Bissau ametiasutuste kokkuleppel. Guinea-Bissau meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Guinea-Bissau laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. |
| --- | --- |

7.

Guinea-Bissau meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja Guinea-Bissau ametiasutuste kokkuleppel. Guinea-Bissau meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Guinea-Bissau laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

| 8. | Iga liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardaleminekupäevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees ei ilmu ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva, langeb laevaomanikult automaatselt kohustus selle meremehe palkamiseks. |
| --- | --- |

8.

Iga liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardaleminekupäevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees ei ilmu ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva, langeb laevaomanikult automaatselt kohustus selle meremehe palkamiseks.

| 9. | Kui Guinea-Bissau meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased liidu laevaomanikud kohustatud võimalikult kiiresti maksma kalastushooajaks kindlaksmääratud summa, mis võrdub palkamata jäetud meremeeste palkadega. |
| --- | --- |

9.

Kui Guinea-Bissau meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased liidu laevaomanikud kohustatud võimalikult kiiresti maksma kalastushooajaks kindlaksmääratud summa, mis võrdub palkamata jäetud meremeeste palkadega.

| 10. | Asjaomane summa kantakse eriarvele, mille Guinea-Bissau ametiasutused on varem selleks otstarbeks määranud, ja mis võimaldab rahastada riiklikke väljaõppestruktuure kalandusvaldkonnas. |
| --- | --- |

10.

Asjaomane summa kantakse eriarvele, mille Guinea-Bissau ametiasutused on varem selleks otstarbeks määranud, ja mis võimaldab rahastada riiklikke väljaõppestruktuure kalandusvaldkonnas.

VI   PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

1.   Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest.

2.   Traalerite puhul on tehnilised meetmed esitatud igas vastavas kalapüügi teabelehes.

3.   Kalastusvööndi või selle püügipiirkonna sulgemist bioloogilise taastumise võimaldamiseks peab Guinea-Bissau kohaldama mittediskrimineerivalt kõikide – nii riigisiseste, liidu või kolmanda riigi lipu all sõitvate – laevade puhul, mis osalevad asjaomastes püükides.

4.   Mõju hindamise põhjal ja vajaduse korral lepivad lepinguosalised ühiskomitees kokku bioloogilise taastumise võimaldamiseks kohaldatavad võimalikud korrektiivmeetmed.

5.   Kui Guinea-Bissau peab võtma kiireloomulised meetmed, millega kaasneb kalastusvööndi sulgemine väljaspool punktis 3 osutatud asjaoludel või seal ette nähtud sulgemisaja pikenemine, kutsutakse kokku ühiskomisjon, kes peab hindama meetmete kohaldamise mõju liidu laevadele.

6.   Kui eespool nimetatud punktide 4 ja 5 kohaldamine toob kaasa kalastusvööndi sulgemise tähtaja pikenemise, peavad lepinguosalised ühiskomisjonis läbirääkimisi rahalise toetuse taseme kohandamiseks olenevalt sellest, kuidas võetud meetmed mõjutavad liidu kalapüügivõimalusi.

VII   PEATÜKK

VAATLEJAD TRAALERITE PARDAL

1.   Laevad, millel on käesoleva lepingu alusel lubatud Guinea-Bissau vetes kala püüda, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale Guinea-Bissau määratud vaatlejad.

1.1.   Iga traaler võtab pardale kalandusministeeriumi määratud vaatleja. Laevalemineku sadam määratakse kindlaks kalandusministeeriumi ja laevaomaniku või tema esindajate vastastikusel kokkuleppel.

1.2.   Ministeerium koostab nimekirja laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa Komisjonile kohe nende valmides ja seejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes nimekirja võimalik uuendatud trükk.

1.3.   Ministeerium edastab litsentsi väljastamisel asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.

2.   Vaatleja pardalviibimise aja määrab ministeerium, üldjuhul ei ületa see vaatleja ülesannete täitmiseks vajaminevat ajavahemikku. Ministeerium teavitab sellest laevaomanikku või tema esindajat vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.

3.   Laevaomanik või tema esindaja ja Guinea-Bissau ametiasutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.

4.   Vaatleja võetakse pardale esimese püügireisi algul Guinea-Bissau sadamas ning litsentsi uuendamise puhul laevaomaniku valitud sadamas.

5.   Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul kümnepäevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes sadamates vaatlejad pardale võetakse.

6.   Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardal on Guinea-Bissau vaatleja, lahkub Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik.

7.   Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

8.   Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Guinea-Bissau vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:

| 8.1. | jälgib laevade püügitegevust; |
| --- | --- |

8.1.

jälgib laevade püügitegevust;

| 8.2. | kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; |
| --- | --- |

8.2.

kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;

| 8.3. | võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

8.3.

võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

| 8.4. | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

8.4.

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| 8.5. | kontrollib Guinea-Bissau kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

8.5.

kontrollib Guinea-Bissau kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| 8.6. | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; |
| --- | --- |

8.6.

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki;

| 8.7. | edastab vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

8.7.

edastab vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.   Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.

10.   Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.

11.   Pardal olles peab vaatleja:

| 11.1. | võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, |
| --- | --- |

11.1.

võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki,

| 11.2. | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust, |
| --- | --- |

11.2.

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,

| 11.3. | koostama tegevusaruande, mis edastatakse Guinea-Bissau pädevatele ametiasutustele. Pädevad ametiasutused saadavad töödeldud aruande ühe nädala jooksul Euroopa Liidu Bissaus asuvale delegatsioonile. |
| --- | --- |

11.3.

koostama tegevusaruande, mis edastatakse Guinea-Bissau pädevatele ametiasutustele. Pädevad ametiasutused saadavad töödeldud aruande ühe nädala jooksul Euroopa Liidu Bissaus asuvale delegatsioonile.

12.   Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle Guinea-Bissau pädevatele ametiasutuste, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt lisada aruande lisasse kõik asjakohaseks peetavad märkused või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Aruande koopia antakse kaptenile vaatleja laevalt lahkumisel.

13.   Laevaomanik tagab vaatlejatele oma kulul laeva võimalustele vastavad ja laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.

Et osaleda vaatleja pardalviibimisega seotud kulude katmisel, kannab laevaomanik Guinea-Bissau ametiasutustele tasu maksmisega samaaegselt summa väärtuses 12 eurot brt kohta aastas Guinea-Bissau vetes kala püüdva laeva kohta pro rata temporis põhimõttel.

14.   Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab ministeerium.

VIII   PEATÜKK

VAATLEJAD TUUNIPÜÜGILAEVADE PARDAL

Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate huvitatud riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas.

IX   PEATÜKK

KONTROLL

1.   Vastavalt I peatüki 2 jao punktile 1 haldab ja ajakohastab Euroopa Liit nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügilitsents väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea-Bissau ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.

2.   Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse laevad on kantud eelmises punktis esitatud nimekirja pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemaksu tasumist. Sel juhul saadab Euroopa Komisjoni delegatsioon tuunipüügilaevade nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni Guinea-Bissau pädev ametiasutus on viimase väljastanud.

3.   Traalerite tehniline kontroll

3.1.   Kõik liidu traallaevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või kalapüügiliigiga seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate õigusaktidega ettenähtud inspekteerimisteks Guinea-Bissau sadamasse. Kõnealused inspekteerimised peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest.

3.2.   Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli tõend, mille kehtivusaeg vastab litsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Kehtivusaeg ei või siiski olla pikem kui üks aasta. See tõend peab kogu aeg olema pardal.

3.3.   Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning meeskonda käsitlevate sätete täitmist.

3.4.   Guinea-Bissau õigusnormidega sätestatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Need ei või olla suuremad teiste laevade poolt samade teenuste eest tavaliselt makstavatest summadest.

3.5.   Punktide 3.1 ja 3.2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.

4.   Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

| | Kõik lepingu alusel Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegelevad Euroopa Liidu laevad edastavad kalandusministeeriumi raadiojaamale kuupäeva ja kellaaja ning oma asukoha igal Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisel ja väljumisel. |
| --- | --- |

Kõik lepingu alusel Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegelevad Euroopa Liidu laevad edastavad kalandusministeeriumi raadiojaamale kuupäeva ja kellaaja ning oma asukoha igal Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisel ja väljumisel.

| | Raadiokutsungi ning sageduse ja tööajad edastab laevaomanikele kalandusministeerium litsentsi väljastamisel. |
| --- | --- |

Raadiokutsungi ning sageduse ja tööajad edastab laevaomanikele kalandusministeerium litsentsi väljastamisel.

| | Kui raadiosüsteemi ei ole võimalik kasutada, võivad laevad edastada teabe ka muude vahendite nagu teleksi, faksi (nr 20 11 57, nr 20 19 57, nr 20 69 50) või telegrammi teel. |
| --- | --- |

Kui raadiosüsteemi ei ole võimalik kasutada, võivad laevad edastada teabe ka muude vahendite nagu teleksi, faksi (nr 20 11 57, nr 20 19 57, nr 20 69 50) või telegrammi teel.

4.1.   Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemis- või väljumiskavatsusest teavitavad liidu laevad ministeeriumit vähemalt 24 tundi ette. Tuunipüügilaevade puhul on see tähtaeg kuus tundi.

4.2.   Lahkumisest teatamisel edastab iga laev ka pardal oleva saagi koguse ja liigid. Sidepidamine toimub eeldatavalt faksi teel või kui laeval faks puudub, siis raadio või e-posti teel.

4.3.   Kui laev leitakse kala püüdmas, ilma et sellest oleks ministeeriumit teavitatud, loetakse see püügilitsentsita laevaks.

4.4.   Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress ka püügilitsentsi väljastamisel.

5.   Kontrollimenetlused

5.1.   Guinea-Bissau püügivööndis kala püüdvate liidu laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Guinea-Bissau ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.

5.2.   Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

5.3.   Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

6.   Laeva peatamine

6.1.   Guinea Bissau püügivööndis liidu kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest teavitab ministeerium hiljemalt 48 tunni jooksul Euroopa Komisjoni Guinea-Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel Euroopa Komisjoni.

6.2.   Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

7.   Peatamise protokoll

7.1.   Pärast rikkumise tuvastamist kirjutab laeva kapten rannikuriigi pädeva ametiasutuse koostatud protokollile alla.

7.2.   Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalikke õiguskaitsevahendeid väidetava rikkumise vaidlustamiseks. This signature shall not prejudice the rights of the master or any defence which he or she may make with respect to the alleged infringement.

7.3.   Kehtivate õigusaktide sätete kohaselt võib kapten viia oma laeva pädevate ametiasutuste osutatud sadamasse.

8.   Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine

8.1.   Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, ministeerium ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

8.2.   Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.

9.   Laeva peatamisele lahenduse leidmine

9.1.   Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt neli tööpäeva pärast laeva peatamist.

9.2.   Kokkuleppemenetluse korral määratakse trahvi suurus Guinea-Bissau õigusaktide alusel.

9.3.   Kui küsimuses ei saavutata vastastikust kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis ministeeriumi osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.

9.4.   Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Samuti vabastab ministeerium süüdimõistva otsuse korral vahesumma, kui trahvisumma on väiksem kui antud tagatis.

9.5.   Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:

| — | kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või |
| --- | --- |

—

kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või

| — | niipea, kui laevaomanik on maksnud eespool esitatud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on ministeeriumile vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. |
| --- | --- |

—

niipea, kui laevaomanik on maksnud eespool esitatud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on ministeeriumile vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.

10.   Menetluste jälgimine

Kogu teave liidu laevade toimepandud rikkumiste kohta edastatakse regulaarselt komisjonile Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu.

11.   Ümberlaadimine

11.1.   Kõik liidu laevad, mis soovivad püügikoguseid Guinea-Bissau vetes ümber laadida, teevad seda Guinea-Bissau sadamate reididel.

11.2.   Kõnealuste laevade omanikud edastavad ministeeriumile vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu läbiviimist järgmise teabe:

| — | ümberlaadivate kalalaevade nimed; |
| --- | --- |

—

ümberlaadivate kalalaevade nimed;

| — | kaubavedaja nimi; |
| --- | --- |

—

kaubavedaja nimi;

| — | ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; |
| --- | --- |

—

ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa;

| — | ümberlaadimise kuupäev. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise kuupäev.

11.3.   Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnast lahkuda.

11.4.   Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas ümberlaadimine muul viisil, kui eespool osutatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Guinea-Bissau kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

12.   Guinea-Bissau sadamas ümberlaadivate või lossivate liidu laevade kaptenid võimaldavad Guinea-Bissau inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

X   PEATÜKK

KALALAEVADE SATELLIITSEIRE

Kui tehnilised nõuded on kokku lepitud kohtuvad lepinguosalised ühiskomitees, et määrata kindlaks käesoleva lepingu raames kala püüdvate liidu laevade satelliitseire kord.

Liited

1– Püügivarustuse litsentsitaotluse vorm

2– Saagi ja püügikoormuse statistika

3– Tuunipüügilaevade püügipäevik

Liide 1

Püügivarustuse litsentsitaotluse vorm

Image

Image

Image

Liide 2

Image

Image

Liide 3

TUUNIPÜÜGIPÄEVIK

Image

II LISA

TEABELEHT 1 – KALAPÜÜGILIIK 1:   KÜLMUTUSTRAALERID KALA JA PEAJALGSETE PÜÜGIKS

| 1.   Kalapüügi piirkond |
| --- |
| 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°. |
| 2.   Lubatud püügivahend |
| Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.
  Ulgseadmega kalastamine on lubatud.
  Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.
  Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. |
| 3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| 70 mm |
| 4.   Bioloogilise taastumise aeg |
| Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
  Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad lepinguosalised ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja. |
| 5.   Kaaspüük |
| Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
  Kalatraalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi ja üle 9 % peajalgseid.
  Peajalgseid püüdvate traalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi.
  Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt sanktsioone.
  Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et vajaduse korral lubatud määra kohandada. |
| 6.   Lubatud tonnaaž / tasud |
| Lubatud tonnaaž (brt) aastas | 4 400 |
| Tasud eurodes brt kohta aastas | 229 eurot/brt/aastas
  Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud. |
| 7.   Märkused |
| Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas. |

Kalapüügi piirkond

12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°.

Lubatud püügivahend

Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.

Ulgseadmega kalastamine on lubatud.

Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.

Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

70 mm

Bioloogilise taastumise aeg

Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad lepinguosalised ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja.

Kaaspüük

Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

Kalatraalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi ja üle 9 % peajalgseid.

Peajalgseid püüdvate traalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi.

Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt sanktsioone.

Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et vajaduse korral lubatud määra kohandada.

Lubatud tonnaaž / tasud

Lubatud tonnaaž (brt) aastas

4 400

Tasud eurodes brt kohta aastas

229 eurot/brt/aastas

Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.

Märkused

Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.

TEABELEHT 2 – KALAPÜÜGILIIK 2:   KREVETITRAALERID

| 1.   Kalapüügi piirkond |
| --- |
| 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°. |
| 2.   Lubatud püügivahend |
| Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.
  Ulgseadmega kalastamine on lubatud.
  Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.
  Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. |
| 3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| 40 mm
  Guinea-Bissau kohustub muutma oma õigusakte hiljemalt 12 kuuks pärast käesoleva protokolli jõustumist, et kohaldada 50 mm suurust võrgusilma, mis vastab alampüügiregioonis kohaldatavatele õigusaktidele, mida kohaldatakse kõigi Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas koorikloomi püüdvate laevade puhul. |
| 4.   Bioloogilise taastumise aeg |
| Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
  Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad lepinguosalised ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja. |
| 5.   Kaaspüük |
| Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
  Krevetitraalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogusaagi hulgas olla üle 50 % peajalgseid.
  Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt sanktsioone. |
| 6.   Lubatud tonnaaž / tasud |
| Lubatud tonnaaž (brt) aastas | 4 400 |
| Tasud eurodes brt kohta aastas | 307 eurot/brt/aastas
  Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud. |
| 7.   Märkused: |
| Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas. |

Kalapüügi piirkond

12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°.

Lubatud püügivahend

Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.

Ulgseadmega kalastamine on lubatud.

Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.

Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

40 mm

Guinea-Bissau kohustub muutma oma õigusakte hiljemalt 12 kuuks pärast käesoleva protokolli jõustumist, et kohaldada 50 mm suurust võrgusilma, mis vastab alampüügiregioonis kohaldatavatele õigusaktidele, mida kohaldatakse kõigi Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas koorikloomi püüdvate laevade puhul.

Bioloogilise taastumise aeg

Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad lepinguosalised ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja.

Kaaspüük

Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.

Krevetitraalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas püütud kogusaagi hulgas olla üle 50 % peajalgseid.

Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt sanktsioone.

Lubatud tonnaaž / tasud

Lubatud tonnaaž (brt) aastas

4 400

Tasud eurodes brt kohta aastas

307 eurot/brt/aastas

Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.

Märkused:

Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.

TEABELEHT 3 – KALAPÜÜGILIIK 3:   RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD

| 1.   Kalapüügi piirkond |
| --- |
| 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°.
  Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta. |
| 2.   Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed |
| Ritvõnged
  Elussöögiga seinnoot: 16 mm
  Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (CCAT) meetmetest ja soovitustest. |
| 3.   Kaaspüük |
| Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud. |
| 4.   Lubatud tonnaaž / tasud |
| Tasu püütud tonni eest | 25 eurot/tonn |
| Iga-aastane kindlaksmääratud tasu | 500 eurot 20 tonni kohta |
| Püügiloaga laevade arv | 14 |
| 5.   Märkused |
| Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas. |

Kalapüügi piirkond

12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°.

Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta.

Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed

Ritvõnged

Elussöögiga seinnoot: 16 mm

Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (CCAT) meetmetest ja soovitustest.

Kaaspüük

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud.

Lubatud tonnaaž / tasud

Tasu püütud tonni eest

25 eurot/tonn

Iga-aastane kindlaksmääratud tasu

500 eurot 20 tonni kohta

Püügiloaga laevade arv

14

Märkused

Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.

TEABELEHT 4 – KALAPÜÜGILIIK 4:   TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA TRIIVÕNGEJADAGA KALAPÜÜGILAEVAD

| 1.   Kalapüügi piirkond |
| --- |
| 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°. |
| 2.   Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed |
| Noot + triivõngejadad
  Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (CCAT) meetmetest ja soovitustest. |
| 3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus |
| Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard. |
| 4.   Kaaspüük |
| Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud. |
| 5.   Lubatud tonnaaž / tasud |
| Tasu püütud tonni eest | 35 eurot/tonn |
| Iga-aastane kindlaksmääratud tasu | 3 150 eurot 90 tonni kohta |
| Püügiloaga laevade arv | 23 |
| 6.   Märkused |
| Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas. |

Kalapüügi piirkond

12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub põhjas kuni asimuudini 268°.

Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed

Noot + triivõngejadad

Siirdekalade püügiga tegelevad ühenduse laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (CCAT) meetmetest ja soovitustest.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard.

Kaaspüük

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud.

Lubatud tonnaaž / tasud

Tasu püütud tonni eest

35 eurot/tonn

Iga-aastane kindlaksmääratud tasu

3 150 eurot 90 tonni kohta

Püügiloaga laevade arv

23

Märkused

Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.

III LISA

Eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmise näitajate peamised üksikasjad, mida tuleb protokolli artiklite 3, 8 ja 9 raames arvesse võtta

| Strateegilised teljed ja eesmärgid | Näitajad |
| --- | --- |
| 1.   Sanitaartingimuste parandamine kalandussektori arengu soodustamiseks |
| Ettevalmistused ekspordinõusoleku saamiseks | Parlament on välja töötanud / vastu võtnud ning rakendab tööstuslike laevade, piroogide ja kalandusettevõtete suhtes kohaldatavaid minimaalseid hügieeni- ja tervishoiutingimusi käsitlevaid eeskirju.
  Pädev ametiasutus toimib.
  CIPA vastab normidele (ISO 9000).
  Laboratoorium on varustatud mikrobioloogiliste ja keemiliste analüüside tegemiseks vajaliku sisseseadega.
  Krevettide järelevalve ja analüüsi plaan (PNVAR 2008)s on vastu võetud ja õigusaktidesse lülitatud.
  Vajalik arv sanitaarinspektoreid on väljaõppe saanud.
  Vajalik arv sanitaaragente ja kalandusministeeriumi agente on väljaõppe saanud.
  Euroopa Liidu suunaline eksport on heaks kiidetud. |
| 1.1. | Väikesemahulise kalapüügi laevastiku ajakohastamine ja sanitaarnõuetega vastavusse viimine |

Strateegilised teljed ja eesmärgid

Näitajad

Sanitaartingimuste parandamine kalandussektori arengu soodustamiseks

Ettevalmistused ekspordinõusoleku saamiseks

Parlament on välja töötanud / vastu võtnud ning rakendab tööstuslike laevade, piroogide ja kalandusettevõtete suhtes kohaldatavaid minimaalseid hügieeni- ja tervishoiutingimusi käsitlevaid eeskirju.

Pädev ametiasutus toimib.

CIPA vastab normidele (ISO 9000).

Laboratoorium on varustatud mikrobioloogiliste ja keemiliste analüüside tegemiseks vajaliku sisseseadega.

Krevettide järelevalve ja analüüsi plaan (PNVAR 2008)s on vastu võetud ja õigusaktidesse lülitatud.

Vajalik arv sanitaarinspektoreid on väljaõppe saanud.

Vajalik arv sanitaaragente ja kalandusministeeriumi agente on väljaõppe saanud.

Euroopa Liidu suunaline eksport on heaks kiidetud.

1.1.

Väikesemahulise kalapüügi laevastiku ajakohastamine ja sanitaarnõuetega vastavusse viimine

Tööstuslike laevade arv vastab normidele.

Sobivast materjalist piroogidega asendatud puupiroogide arv (absoluutväärtus ja protsent).

Jahutusseadmetega varustatud piroogide arv.

Lossimiskohtade arvu suurendamine.

Sanitaareeskirjadele vastavad väikesemahulise püügi paadid ja rannikupüügi laevad (absoluutväärtus ja protsent).

| 1.2. | Infrastruktuuride, eelkõige sadamainfrastruktuuride arendamine |
| --- | --- |

1.2.

Infrastruktuuride, eelkõige sadamainfrastruktuuride arendamine

Bissau sadam on uuendatud ja kalasadam laiendatud.

Sadama kalaturg väikesemahulise ja tööstusliku püügi lossimiseks vastab normidele.

Bissau sadam on viidud rahvusvaheliste normidega vastavusse (OLAS konventsiooni ratifitseerimine).

Vrakid on sadamast ära viidud.

| 1.3. | Kalandustoodete müügi edendamine (lossitud ja töödeldud toodete sanitaar- ja fütosanitaartingimused) |
| --- | --- |

1.3.

Kalandustoodete müügi edendamine (lossitud ja töödeldud toodete sanitaar- ja fütosanitaartingimused)

Kohane ja toimiv kalandustoodete kontrolli süsteem.

Hügieeninormidega arvestavad töötajad (korraldatud koolituste arv ja koolitatud isikute arv).

Toimiv labor analüüside tegemiseks.

Väikesemahulise püügi jaoks loodud lossimis- ja töötlemiskohtade arv.

Tehnilise ja kaubandusliku koostöö edendamine välismaa eraettevõtjatega.

Guinea-Bissau toodete ökomärgistamise protsessid on käivitatud.

Seire, kontrolli ja järelevalve parandamine kalapüügi piirkonnas

Paremaks muudetud õigusraamistik

Kalandusministeeriumi ja kaitseministeeriumi vaheline järelevalve ja kontrolli leping on sõlmitud.

Seire, kontrolli ja järelevalve riiklik plaan on vastu võetud ja seda rakendatakse.

| 2.1. | Seire- ja kontrollikeskuse tõhustamine |
| --- | --- |

2.1.

Seire- ja kontrollikeskuse tõhustamine

Sõltumatute volitatud inspektorite üksus on loodud ja toimiv (värvatud ja koolitatud isikute arv) ning eelarveseadusse on lisatud vastav kanne.

Järelevalvepäevade arv merel: 250 päeva aastas protokolli kehtivusaja lõppemisel.

Sadamas ja merel toimunud kontrollimiste arv.

Õhukontrollimiste arv.

Avaldatud statistikabülletäänide arv.

Radariga kaetud ala määr.

Kogu laevastiku VMS kaetuse määr.

Järelevalvetehnikatega sobivate koolitusprogrammide rakendamine. (koolituse tundide arv, koolitatud tehnikute arv jne).

| 2.2. | Laevade peatamiste seire |
| --- | --- |

2.2.

Laevade peatamiste seire

Peatamiste, karistuste ja trahvide süsteemi läbipaistvuse suurendamine.

Trahvide maksmist hõlmavaid õigusakte on parandatud ja sisse on viidud ainult rahaliste trahvide maksmise nõue.

Trahvide määramise süsteemi parandamine.

Iga-aastase statistika avaldamine tehtud trahvide kohta.

Karistatud laevade must nimekiri on koostatud.

Karistuste statistika iga-aastane koostamine ja avaldamine.

FISCAPi aastaaruanne on avaldatud.

Kalanduse juhtimise parandamine

Krevettide ja peajalgsete püügikoormuse haldamine

2007. aastal jäetakse jõusse olemasolevad lepingud kolmandate riikide ja Euroopa Liiduga. Juhul kui kolmandatele riikidele eraldatud kalapüügivõimalused on 1. jaanuariks 2007 kasutamata, ei saa neid 2008. aastasse ja järgmistesse aastatesse üle kanda.

Ühtegi kalapüügivõimalust ei eraldata prahtimiseks.

Kõik lepingud Euroopa äriühingute või ühingute/ettevõtetega peatatakse lõplikult ja öeldakse ametlikult üles 30 päeva jooksul alates käesoleva protokolli jõustumisest.

| 3.1. | Kalanduse uurimise ajakohastamine ja tõhustamine |
| --- | --- |

3.1.

Kalanduse uurimise ajakohastamine ja tõhustamine

CIPA uurimisvõimalusi on tõhustatud.

| 3.2. | Kalandusalaste teadmiste parandamine |
| --- | --- |

3.2.

Kalandusalaste teadmiste parandamine

Iga-aastane traalimine on toimunud.

Hinnatud varude arv.

Uurimisprogrammide arv.

Peamiste varude seisukorra kohta välja antud ja järgitud soovituste arv (eelkõige ülepüütud kalavarude külmutus- ja säilitusmeetmed).

Arenduskava esemeks olevate liikide aastase püügikoormuse hindamine.

Vahend tegeliku püügikoormuse haldamiseks (andmebaaside loomine, statistilise jälgimise vahendid, laevastiku haldamise eest vastutavate talituste ühendamine, statistikabülletäänide avaldamine jne).

| 3.3. | Püügi oskuslik arendamine. |
| --- | --- |

3.3.

Püügi oskuslik arendamine.

Tööstusliku kalapüügi haldamise aastaplaani vastuvõtmine enne asjaomase aasta algust.

Arenduskava vastuvõtmine ja rakendamine.

Laevaregistri, sealhulgas väikesemahulise püügi registri, pidamine majandusvööndis.

Koostatud, rakendatud ja hinnatud arenduskavade arv.

| 3.4. | Kalandus- ja mereministeeriumi tehniliste talituste ja valdkonna haldamisega seotud talituste tõhususe parandamine |
| --- | --- |

3.4.

Kalandus- ja mereministeeriumi tehniliste talituste ja valdkonna haldamisega seotud talituste tõhususe parandamine

Tõhustatud haldussuutlikkus.

Koolitus- ja ümberõppeprogrammi (koolitatud ametnike arv, koolituse tundide arv jne) väljatöötamine ja rakendamine.

Tugevdatud partneritega kooskõlastamise, nõupidamise ja koostöö mehhanismid.

Püügiandmete kogumise ning statistilise jälgimise tõhustatud süsteem.

| 3.5. | Litsentside haldamise süsteemi ja laevaseiresüsteemi tõhustamine |
| --- | --- |

3.5.

Litsentside haldamise süsteemi ja laevaseiresüsteemi tõhustamine

Tehnikute koolituse tundide arv.

Koolitatud tehnikute arv.

Teenuste- ja statistikavõrgustiku loomine.

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/31

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2011,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu IV lisa („Energia”) muutmisega

(2011/886/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 1, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) IV lisa sisaldab energiat käsitlevaid erisätteid ja -korda. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) IV lisa sisaldab energiat käsitlevaid erisätteid ja -korda.

| (2) | EMP Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (3). |
| --- | --- |

(2)

EMP Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (3).

| (3) | Direktiiviga 2009/28/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul, (4) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2009/28/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul, (4) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (4) | Norra jõupingutusi saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises tuleb vaadelda, võttes arvesse tema juba niigi suurt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu võrreldes ELi liikmesriikidega ning nõudluse ja pakkumisega seotud ebakindlust, mille põhjuseks on hüdroenergial põhineva energiatoomise ja külma kliima kombinatsioon, |
| --- | --- |

(4)

Norra jõupingutusi saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises tuleb vaadelda, võttes arvesse tema juba niigi suurt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu võrreldes ELi liikmesriikidega ning nõudluse ja pakkumisega seotud ebakindlust, mille põhjuseks on hüdroenergial põhineva energiatoomise ja külma kliima kombinatsioon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu IV lisa („Energia”) muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

S. NOWAK

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

3

(4)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr ...,

...,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IV lisa („Energia”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu IV lisa muudeti viimati EMP Ühiskomitee ... otsusega nr ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu IV lisa muudeti viimati EMP Ühiskomitee ... otsusega nr ... (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (2).

| (3) | Direktiiviga 2009/28/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2009/28/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (4) | Norra jõupingutusi saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises tuleb vaadelda, võttes arvesse tema juba niigi suurt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu võrreldes ELi liikmesriikidega ning nõudluse ja pakkumisega seotud ebakindlust, mille põhjuseks on hüdroenergial põhineva energiatoomise ja külma kliima kombinatsioon, |
| --- | --- |

(4)

Norra jõupingutusi saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises tuleb vaadelda, võttes arvesse tema juba niigi suurt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu võrreldes ELi liikmesriikidega ning nõudluse ja pakkumisega seotud ebakindlust, mille põhjuseks on hüdroenergial põhineva energiatoomise ja külma kliima kombinatsioon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 19 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ) tekst jäetakse alates 1. jaanuarist 2012 välja. |
| --- | --- |

1)

Punkti 19 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ) tekst jäetakse alates 1. jaanuarist 2012 välja.

| 2) | Punkti 40 (komisjoni määrus (EL) nr 774/2010) järele lisatakse järgmine punkt:






  „41. | 32009 L 0028: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
  Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmistes kohandustes:






  a) | direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkti 40 (komisjoni määrus (EL) nr 774/2010) järele lisatakse järgmine punkt:

„41.

32009 L 0028: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmistes kohandustes:

a)

direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes;

| b) | artikli 3 lõike 1 teist lauset ei kohaldata EFTA riikide suhtes; |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 1 teist lauset ei kohaldata EFTA riikide suhtes;

| c) | artikli 4 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:
  „Norra ja Island esitavad oma riikliku taastuvenergia tegevuskava EFTA järelevalveametile hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui jõustub EMP Ühiskomitee otsus nr ..., millega inkorporeeritakse lepingusse direktiiv 2009/28/EÜ.”; |
| --- | --- |

c)

artikli 4 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

„Norra ja Island esitavad oma riikliku taastuvenergia tegevuskava EFTA järelevalveametile hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui jõustub EMP Ühiskomitee otsus nr ..., millega inkorporeeritakse lepingusse direktiiv 2009/28/EÜ.”;

| d) | artikli 22 lõikesse 1 lisatakse järgmine tekst:
  „Norra ja Island esitavad aruande taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise ja edendamise edusammude kohta hiljemalt 31. detsembriks 2013 ning seejärel iga kahe aasta järel. Viimane nõutav aruanne on hiljemalt 31. detsembriks 2021 esitatav viies aruanne.”; |
| --- | --- |

d)

artikli 22 lõikesse 1 lisatakse järgmine tekst:

„Norra ja Island esitavad aruande taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise ja edendamise edusammude kohta hiljemalt 31. detsembriks 2013 ning seejärel iga kahe aasta järel. Viimane nõutav aruanne on hiljemalt 31. detsembriks 2021 esitatav viies aruanne.”;

| e) | I lisa punkti A lisatakse järgmine tekst: | Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia summaarses lõpptarbimises, 2005 (S2005) | Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia summaarses lõpptarbimises – eemärk aastaks 2020 (S2020) |
| --- | --- | --- | --- |
| „Island | 55,0 % | 64 % |
| Norra | 58,2 % | 67,5 %” ” |

e)

I lisa punkti A lisatakse järgmine tekst:

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia summaarses lõpptarbimises, 2005 (S2005)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia summaarses lõpptarbimises – eemärk aastaks 2020 (S2020)

„Island

55,0 %

64 %

Norra

58,2 %

67,5 %” ”

Artikkel 2

Direktiivi 2009/28/EÜ islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub ..., tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, [...]

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP Ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L ....

1

(2)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

2

(3)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

3

(4)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

4

---

MÄÄRUSED

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/34

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1385/2011,

14. november 2011,

kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 (Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta), (1) (edaspidi „partnerlusleping”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 (Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta), (1) (edaspidi „partnerlusleping”).

| (2) | Partnerluslepingu uus protokoll (edaspidi „uus protokoll”) parafeeriti 15. juunil 2011. Uue protokolliga nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(2)

Partnerluslepingu uus protokoll (edaspidi „uus protokoll”) parafeeriti 15. juunil 2011. Uue protokolliga nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (3) | Nõukogu võttis 14. novembril 2011 vastu otsuse 2011/885/EL (2) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 14. novembril 2011 vastu otsuse 2011/885/EL (2) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (4) | Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamise ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamise ajavahemikuks.

| (5) | Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (3) artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealused tähtajad tuleb kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (3) artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealused tähtajad tuleb kindlaks määrata.

| (6) | Võttes arvesse, et eelmine protokoll kaotas oma kehtivuse 15. juunil 2011, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ja seda tuleks kohaldada alates 16. juunist 2011, |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et eelmine protokoll kaotas oma kehtivuse 15. juunil 2011, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ja seda tuleks kohaldada alates 16. juunist 2011,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Otsusele 2011/885/EL (nimetatud protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta) lisatud protokolli alusel kindlaks määratud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | krevetipüük







  Hispaania | 1 421 | brt |
| --- | --- | --- | --- |
| Itaalia | 1 776 | brt |
| Kreeka | 137 | brt |
| Portugal | 1 066 | brt; |

a)

krevetipüük

Hispaania

1 421

brt

Itaalia

1 776

brt

Kreeka

137

brt

Portugal

1 066

brt;

| b) | kala-/peajalgsete püük







  Hispaania | 3 143 | brt |
| --- | --- | --- | --- |
| Itaalia | 786 | brt |
| Kreeka | 471 | brt; |

b)

kala-/peajalgsete püük

Hispaania

3 143

brt

Itaalia

786

brt

Kreeka

471

brt;

| c) | tuunipüügiseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad







  Hispaania | 10 | laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 9 | laeva |
| Portugal | 4 | laeva; |

c)

tuunipüügiseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad

Hispaania

10

laeva

Prantsusmaa

9

laeva

Portugal

4

laeva;

| d) | ritvõngelaevad







  Hispaania | 10 | laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 4 | laeva. |

d)

ritvõngelaevad

Hispaania

10

laeva

Prantsusmaa

4

laeva.

2.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohaldamine ei piira Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu kohaldamist.

3.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide püügilitsentside taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust.

Nimetatud määruse artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg on kümme tööpäeva.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 16. juunist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 75, 18.3.2008, lk 49.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

3

---

OTSUSED

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/36

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. detsember 2011,

DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga

(2011/887/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK), (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastuvõetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastuvõetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Leedu on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2. |
| --- | --- |

(4)

Leedu on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2.

| (5) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (6) | Leedu on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(6)

Leedu on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (7) | Leedu on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise. |
| --- | --- |

(7)

Leedu on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise.

| (8) | Leedus on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(8)

Leedus on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (9) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedu on DNA-andmete võrdluseks ja nende automatiseeritud otsinguks täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ning tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklitele 3 ja 4 alates käesoleva otsuse jõustumise päevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. CICHOCKI

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/38

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. detsember 2011,

sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Leeduga

(2011/888/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK), (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (5) | Leedu on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(5)

Leedu on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (6) | Leedu on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise. |
| --- | --- |

(6)

Leedu on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise.

| (7) | Leedus on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(7)

Leedus on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (8) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedu on sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsinguks täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ning tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklile 9 alates käesoleva otsuse jõustumise päevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. CICHOCKI

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

21. detsember 2011,

milles käsitletakse Euroopa Liidu referentlaboritele 2012. aastaks antavat liidu rahalist toetust

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9521 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, rootsi-, saksa- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(2011/889/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 31 lõikeid 1 ja 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 32 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu referentlaboritele võib anda liidu rahalist toetust vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 31. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu referentlaboritele võib anda liidu rahalist toetust vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 31.

| (2) | Komisjoni 12. septembri 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 926/2011 (mis käsitleb nõukogu otsuse 2009/470/EÜ rakendamist ELi sööda ja toidu referentlaboritele ja loomatervishoiusektorile antava liidu rahalise abi osas) (3) on sätestatud, et liidu rahalist toetust antakse tingimusel, et heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt täidetud ja abisaajad esitavad teatava ajavahemiku jooksul kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 12. septembri 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 926/2011 (mis käsitleb nõukogu otsuse 2009/470/EÜ rakendamist ELi sööda ja toidu referentlaboritele ja loomatervishoiusektorile antava liidu rahalise abi osas) (3) on sätestatud, et liidu rahalist toetust antakse tingimusel, et heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt täidetud ja abisaajad esitavad teatava ajavahemiku jooksul kogu vajaliku teabe.

| (3) | Komisjon on andnud hinnangu tööprogrammidele ja asjaomastele eelarveprojektidele, mille Euroopa Liidu referentlaborid on esitanud 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on andnud hinnangu tööprogrammidele ja asjaomastele eelarveprojektidele, mille Euroopa Liidu referentlaborid on esitanud 2012. aastaks.

| (4) | Seega tuleks liidul anda rahalist toetust Euroopa Liidu referentlaboritele, et kaasrahastada neile määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 32 ettenähtud ülesandeid ja kohustusi. Liidu rahalise toetuse määr peaks olema 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 926/2011. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks liidul anda rahalist toetust Euroopa Liidu referentlaboritele, et kaasrahastada neile määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 32 ettenähtud ülesandeid ja kohustusi. Liidu rahalise toetuse määr peaks olema 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 926/2011.

| (5) | Teadusuuringute Ühiskeskuses määratud kuue Euroopa Liidu referentlabori puhul on nende suhe sätestatud iga-aastases halduskokkuleppes, mida toetab tööprogramm ja selle eelarve, kuna nii Teadusuuringute Ühiskeskus kui ka tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat on komisjoni talitused. |
| --- | --- |

(5)

Teadusuuringute Ühiskeskuses määratud kuue Euroopa Liidu referentlabori puhul on nende suhe sätestatud iga-aastases halduskokkuleppes, mida toetab tööprogramm ja selle eelarve, kuna nii Teadusuuringute Ühiskeskus kui ka tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat on komisjoni talitused.

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) nr 926/2011 on kehtestatud liidu referentlaborite organiseeritud seminaride abikõlblikkuse eeskirjad. Selles on samuti sätestatud, et rahalist toetust antakse kuni 32 osalejale, kolmele kutsutud esinejale ja kümnele kolmandatest riikidest kutsutud esindajale seminaridel. Sellest piirangust tuleks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 926/2011 artikli 15 lõikega 4 teha erandeid teatavatele liidu referentlaboritele, kellel on vaja rahalist toetust selleks, et seminaride parimate tulemuste nimel saaks neil osaleda rohkem kui 32 osavõtjat. Erandeid võib teha juhul, kui Euroopa Liidu referentlabor seminari korraldades seda juhib ja selle eest vastutab koos mõne teise liidu referentlaboriga. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) nr 926/2011 on kehtestatud liidu referentlaborite organiseeritud seminaride abikõlblikkuse eeskirjad. Selles on samuti sätestatud, et rahalist toetust antakse kuni 32 osalejale, kolmele kutsutud esinejale ja kümnele kolmandatest riikidest kutsutud esindajale seminaridel. Sellest piirangust tuleks kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 926/2011 artikli 15 lõikega 4 teha erandeid teatavatele liidu referentlaboritele, kellel on vaja rahalist toetust selleks, et seminaride parimate tulemuste nimel saaks neil osaleda rohkem kui 32 osavõtjat. Erandeid võib teha juhul, kui Euroopa Liidu referentlabor seminari korraldades seda juhib ja selle eest vastutab koos mõne teise liidu referentlaboriga.

| (7) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktile a rahastatakse loomahaiguste tõrje ja järelevalve programme (veterinaarmeetmed) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). Lisaks on kõnealuse määruse artikli 13 teise lõiguga ette nähtud, et erandjuhul rahastatakse fondist nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsusega 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (5) hõlmatud meetmete ja programmide puhul liikmesriikide ja EAGFi toetuse saajate haldus- ja personalikulud. Finantskontrolli eesmärgil tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 9, 36 ja 37. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktile a rahastatakse loomahaiguste tõrje ja järelevalve programme (veterinaarmeetmed) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). Lisaks on kõnealuse määruse artikli 13 teise lõiguga ette nähtud, et erandjuhul rahastatakse fondist nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsusega 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (5) hõlmatud meetmete ja programmide puhul liikmesriikide ja EAGFi toetuse saajate haldus- ja personalikulud. Finantskontrolli eesmärgil tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 9, 36 ja 37.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Maisons-Alfortis paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES, ex-AFSSA)) laborile Laboratoire d’études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires (LERQAP) piima ja piimatoodete analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 328 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 23 000 eurot.

Artikkel 2

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Madalmaades Bilthovenis paiknevale asutusele Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu zoonoosi (salmonella) analüüside ja katsete jaoks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 375 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 35 000 eurot.

Artikkel 3

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Hispaanias Vigos paiknevale Hispaania toiduohutusameti (Agencia Española de Seguridad Alimentaria (Ministerio de Sanidad y Consumo)) laborile Laboratorio de Biotoxinas Marinas mereliste biotoksiinide seireks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 283 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 20 000 eurot.

Artikkel 4

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Weymouthis paiknevale laborile Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science kahepoolmeliste molluskite viirusliku ja bakteriaalse saastatuse seireks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 284 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 23 000 eurot.

Artikkel 5

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Maisons-Alfortis paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES, ex-AFSSA)) laborile Laboratoire d’Etudes et de Recherches sur la Qualité des Aliments et sur les Procédés Agro-alimentaires (LERQAP) Listeria monocytogenes’e analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 458 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 23 000 eurot.

Artikkel 6

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Maisons-Alfortis paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES, ex-AFSSA)) laborile Laboratoire d’Etudes et de Recherches sur la Qualité des Aliments et sur les Procédés Agro-alimentaires (LERQAP) koagulaaspositiivsete stafülokokkide, sealhulgas Staphylococccus aureus’e analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 356 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 23 000 eurot.

Artikkel 7

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Itaalias Roomas paiknevale asutusele Istituto Superiore di Sanità Escherichia coli, sealhulgas Verotoxigenic E. Coli (VTEC) analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 285 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

Artikkel 8

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Rootsis Uppsalas paiknevale asutusele Statens Veterinärmedicinska Anstalt Campylobacteri seireks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 310 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 40 000 eurot.

Artikkel 9

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Itaalias Roomas paiknevale asutusele Istituto Superiore di Sanità parasiitide (eelkõige Trichinella, Echinococcuse ja Anisakise) analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 336 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 10

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Taanis Kopenhaagenis paiknevale asutusele Fødevareinstituttet (Danmarks Tekniske Universitet) antimikroobse resistentsuse seireks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 390 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 36 000 eurot.

Artikkel 11

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Addlestone'is paiknevale asutusele Veterinary Laboratories Agency transmissiivse spongioosse entsefalopaatia seireks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 600 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

3.   Lõikes 1 osutatud laboril on erandina rakendusmääruse (EL) nr 926/2011 artikli 15 lõikest 4 õigus taotleda rahalist toetust kuni 50 inimese osavõtuks ühest käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seminarist.

Artikkel 12

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Belgias Gembloux's paiknevale asutusele Centre Wallon de Recherches agronomiques söödas sisalduvate loomsete valkude analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 575 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 13

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Fougères'is paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES)) laborile Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants, et uurida teatavaid nõukogu direktiivi 96/23/EÜ I lisas loetletud ainete jääke, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I jao lõike 12 punktis b.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 470 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 25 000 eurot.

Artikkel 14

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Saksamaal Berliinis paiknevale asutusele Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit, et uurida teatavate ainete jääke, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I jao lõike 12 punktis c.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 470 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 25 000 eurot.

Artikkel 15

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Itaalias Roomas paiknevale asutusele Istituto Superiore di Sanità, et uurida teatavate ainete jääke, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I jao lõike 12 punktis d.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 285 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

Artikkel 16

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Saksamaal Freiburgis paiknevale asutusele Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt loomse päritoluga toidus ja suure rasvasisaldusega toodetes sisalduvate pestitsiidijääkide analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 200 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

Artikkel 17

Euroopa Liit annab rahalist toetust Taanis Kopenhaagenis paiknevale asutusele Fødevareinstituttet (Danmarks Tekniske Universitet) teraviljas ja söödas sisalduvate pestitsiidijääkide analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 200 000 eurot.

Artikkel 18

Euroopa Liit annab rahalist toetust Hispaanias paiknevale laboratooriumile Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG) puu- ja köögiviljades, sh suure veesisalduse ja suure happesisaldusega kaupades sisalduvate pestitsiidijääkide analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 447 000 eurot.

Artikkel 19

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Saksamaal Stuttgartis paiknevale asutusele Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) pestitsiidijääkide määramise analüüside ja katsete tegemiseks üksikute jääkide meetodil.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 370 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 70 000 eurot.

3.   Lõikes 1 osutatud laboril on erandina rakendusmääruse (EL) nr 926/2011 artikli 15 lõikest 4 õigus taotleda rahalist toetust kuni 80 inimese osavõtuks ühest käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seminarist.

Artikkel 20

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Saksamaal Freiburgis paiknevale asutusele Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) toidus ja söödas sisalduvate dioksiinide ja PCBde analüüside ja katsete tegemiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 450 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 60 000 eurot.

Artikkel 21

Euroopa Liit annab rahalist toetust Hispaanias Algetes (Madrid) paiknevale laborile Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete hobuste aafrika katku uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 110 000 eurot.

Artikkel 22

Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis New Haw’s (Weybridge) paiknevale asutusele Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (ex-VLA) Newcastle’i haiguse uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 85 000 eurot.

Artikkel 23

Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Pirbrightis paiknevale asutusele AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory sigade vesikulaarhaiguse uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 90 000 eurot.

Artikkel 24

Euroopa Liit annab rahalist toetust Taanis Aarhusis paiknevale Taani Tehnikaülikooli asutusele National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals kalahaiguste uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 280 000 eurot.

Artikkel 25

Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal La Tremblades paiknevale asutusele IFREMER kahepoolmeliste molluskite haiguste uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 130 000 eurot.

Artikkel 26

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Pirbrightis paiknevale asutusele AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory lammaste katarraalse palaviku uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 259 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 60 000 eurot.

Artikkel 27

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Saksamaal Hannoveris paiknevale asutusele Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover sigade klassikalise katku uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 295 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 50 000 eurot.

Artikkel 28

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Hispaanias Valdeolmos (Madrid) paiknevale asutusele Centro de Investigación en Sanidad Animal sigade aafrika katku uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 185 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 40 000 eurot.

Artikkel 29

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Pirbrightis paiknevale asutusele Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, of the Biotechnology and Biological Sciences Research Council (BBSRC) suu- ja sõrataudi uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 360 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 40 000 eurot.

Artikkel 30

Euroopa Liit annab rahalist toetust Rootsis Uppsalas paiknevale keskusele INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics, Swedish University of Agricultural Sciences tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamiseks tehtava koostöö jaoks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 150 000 eurot.

Artikkel 31

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Maisons-Alfortis paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (ANSES) laborile Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses brutselloosi uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 280 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 18 000 eurot.

Artikkel 32

Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis New Haw’s (Weybridge) paiknevale asutusele Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (ex-VLA) lindude gripi uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 380 000 eurot.

Artikkel 33

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Ühendkuningriigis Weymouthis paiknevale laborile Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) koorikloomade haiguste uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 105 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

Artikkel 34

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal paiknevale toiduohutusameti (ANSES) laborile Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses / Laboratoire d’études et de recherche en pathologie équine muude hobuste haiguste uurimiseks peale hobuste aafrika katku.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 525 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 35

1.   Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Nancys paiknevale Prantsuse toiduohutusameti (ANSES) laborile Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages marutaudi uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 250 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud toetuse summa ülemmäärale annab liit rahalist toetust, et lõikes 1 osutatud labor saaks korraldada seminare. Kõnealune rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

Artikkel 36

Euroopa Liit annab rahalist toetust Hispaanias Madridis paikneva ülikooli Universidad Complutense de Madrid veterinaarteaduskonna (Facultad de Veterinaria) laborile Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) tuberkuloosi uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 285 000 eurot.

Artikkel 37

Euroopa Liit annab rahalist toetust Prantsusmaal Sophia-Antipolis paiknevale Prantsuse toiduohutusameti laborile Laboratoire de recherches sur la pathologie des abeilles mesilaste tervise uurimiseks.

Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 antav rahaline toetus ei ületa 300 000 eurot.

Artikkel 38

Euroopa Liit annab rahalist toetust Belgias Geelis paiknevale Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusele järgmisteks tegevusteks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

| 1. | Toidus ja söödas leiduvate raskemetallide uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 237 000 eurot. |
| --- | --- |

1.

Toidus ja söödas leiduvate raskemetallide uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 237 000 eurot.

| 2. | Kõnealusele laborile punktis 1 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

Kõnealusele laborile punktis 1 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

| 3. | Mükotoksiinide uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 238 000 eurot. |
| --- | --- |

3.

Mükotoksiinide uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 238 000 eurot.

| 4. | Kõnealusele laborile punktis 3 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot. |
| --- | --- |

4.

Kõnealusele laborile punktis 3 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

| 5. | Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 227 000 eurot. |
| --- | --- |

5.

Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 227 000 eurot.

| 6. | Kõnealusele laborile punktis 5 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot. |
| --- | --- |

6.

Kõnealusele laborile punktis 5 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 22 000 eurot.

| 7. | Söödalisandite uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 44 000 eurot. |
| --- | --- |

7.

Söödalisandite uurimiseks antav rahaline toetus ei ületa 44 000 eurot.

| 8. | Kõnealusele laborile punktis 7 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 25 000 eurot. |
| --- | --- |

8.

Kõnealusele laborile punktis 7 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 25 000 eurot.

Artikkel 39

Euroopa Liit annab rahalist toetust Itaalias Ispras paiknevale Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusele järgmisteks tegevusteks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

| 1. | Toiduainetega kokkupuutuvate materjalidega seotud töödeks antav rahaline toetus ei ületa 220 000 eurot. |
| --- | --- |

1.

Toiduainetega kokkupuutuvate materjalidega seotud töödeks antav rahaline toetus ei ületa 220 000 eurot.

| 2. | Kõnealusele laborile punktis 1 osutatud tegevustega seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 40 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

Kõnealusele laborile punktis 1 osutatud tegevustega seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 40 000 eurot.

| 3. | Geneetiliselt muundatud organismidega seotud töödeks antav rahaline toetus ei ületa 233 000 eurot. |
| --- | --- |

3.

Geneetiliselt muundatud organismidega seotud töödeks antav rahaline toetus ei ületa 233 000 eurot.

| 4. | Kõnealusele laborile punktis 3 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 36 000 eurot. |
| --- | --- |

4.

Kõnealusele laborile punktis 3 osutatud tööga seotud seminaride organiseerimiseks antav rahaline toetus ei ületa 36 000 eurot.

Artikkel 40

Artiklites 1–39 osutatud liidu rahalise toetuse määr on 100 % abikõlblikest kuludest, nagu on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 926/2011.

Artikkel 41

Käesolev otsus on adresseeritud lisas täpsustatud laboritele.

Brüssel, 21. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 241, 17.9.2011, lk 2.

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

4

(5)  EÜT 224, 18.8.1990, lk 19.

5

---

LISA

| — | Laboratoire d’Etudes et de Recherches sur la Qualité des Aliments et sur les Procédés Agro-alimentaires (LERQAP), of the Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE; |
| --- | --- |

—

Laboratoire d’Etudes et de Recherches sur la Qualité des Aliments et sur les Procédés Agro-alimentaires (LERQAP), of the Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE;

| — | Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, THE NETHERLANDS; |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, THE NETHERLANDS;

| — | Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Vigo, Spain, Estacion Maritima, s/n, 36200 Vigo, SPAIN; |
| --- | --- |

—

Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Vigo, Spain, Estacion Maritima, s/n, 36200 Vigo, SPAIN;

| — | Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, UNITED KINGDOM; |
| --- | --- |

—

Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, UNITED KINGDOM;

| — | Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Roma, ITALY; |
| --- | --- |

—

Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Roma, ITALY;

| — | Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 75189 Uppsala, SWEDEN; |
| --- | --- |

—

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 75189 Uppsala, SWEDEN;

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 Copenhagen V, DENMARK; |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 Copenhagen V, DENMARK;

| — | Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, UNITED KINGDOM, |
| --- | --- |

—

Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, UNITED KINGDOM,

| — | Centre wallon de eecherches agronomiques (CRA-W), chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, BELGIQUE; |
| --- | --- |

—

Centre wallon de eecherches agronomiques (CRA-W), chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, BELGIQUE;

| — | Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Site de Fougères, La Haute Marche, Javéné, BP 90203, 35302 Fougères, FRANCE; |
| --- | --- |

—

Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Site de Fougères, La Haute Marche, Javéné, BP 90203, 35302 Fougères, FRANCE;

| — | Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit, Mauerstrasse 39–42, 10117 Berlin, GERMANY; |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit, Mauerstrasse 39–42, 10117 Berlin, GERMANY;

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, GERMANY; |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, GERMANY;

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Afdeling for Fødevarekemi, Mørkhoej Bygade 19, 2860 Søborg, DENMARK; |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Afdeling for Fødevarekemi, Mørkhoej Bygade 19, 2860 Søborg, DENMARK;

| — | Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Kanada de San Urbano, 04120 Almeria, SPAIN; |
| --- | --- |

—

Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Kanada de San Urbano, 04120 Almeria, SPAIN;

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, GERMANY; |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, GERMANY;

| — | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, PESCA y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), SPAIN; |
| --- | --- |

—

Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, PESCA y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), SPAIN;

| — | AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, UNITED KINGDOM; |
| --- | --- |

—

AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, UNITED KINGDOM;

| — | The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus, DENMARK; |
| --- | --- |

—

The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus, DENMARK;

| — | IFREMER, Avenue Mus-de-Loup, Ronce-les-Bains, 17390 La Tremblade, FRANCE; |
| --- | --- |

—

IFREMER, Avenue Mus-de-Loup, Ronce-les-Bains, 17390 La Tremblade, FRANCE;

| — | Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, 30173 Hannover, GERMANY; |
| --- | --- |

—

Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, 30173 Hannover, GERMANY;

| — | Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, SPAIN; |
| --- | --- |

—

Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, SPAIN;

| — | AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, UNITED KINGDOM; |
| --- | --- |

—

AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, UNITED KINGDOM;

| — | Interbull Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences - SLU, Undervisningsplan E1-27; S-75007 Uppsala, SWEDEN; |
| --- | --- |

—

Interbull Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences - SLU, Undervisningsplan E1-27; S-75007 Uppsala, SWEDEN;

| — | ANSES, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE; |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE;

| — | Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory, The Nothe, Barrack Road, Weymouth, Dorset DT4 8UB, UNITED KINGDOM; |
| --- | --- |

—

Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory, The Nothe, Barrack Road, Weymouth, Dorset DT4 8UB, UNITED KINGDOM;

| — | ANSES, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle, 94 706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE; |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle, 94 706 Maisons-Alfort Cedex, FRANCE;

| — | ANSES, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, FRANCE; |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, FRANCE;

| — | VISAVET - Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, SPAIN; |
| --- | --- |

—

VISAVET - Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, SPAIN;

| — | ANSES, Laboratoire de recherches sur la pathologie des abeilles, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia Antipolis, FRANCE; |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de recherches sur la pathologie des abeilles, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia Antipolis, FRANCE;

| — | Joint Research Centre, Retieseweg 111, 2440 Geel, BELGIUM; |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Retieseweg 111, 2440 Geel, BELGIUM;

| — | Joint Research Centre, Institute for reference materials and measurements, Food safety and quality, Via E. Fermi, 121020 Ispra, ITALY; |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for reference materials and measurements, Food safety and quality, Via E. Fermi, 121020 Ispra, ITALY;

| — | Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Unit: Physical and chemical exposures, TP 260, Via E. Fermi, 1, 21020 Ispra, ITALY; |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Unit: Physical and chemical exposures, TP 260, Via E. Fermi, 1, 21020 Ispra, ITALY;

| — | Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Biotechnology and GMOs Unit, Via E. Fermi, 1, 21020 Ispra, ITALY. |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Biotechnology and GMOs Unit, Via E. Fermi, 1, 21020 Ispra, ITALY.

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/48

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. detsember 2011,

milles sätestatakse eeskirjad e-tervise eest vastutatavate riiklike asutuste võrgustiku loomiseks, haldamiseks ja toimimiseks

(2011/890/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/24/EL artikliga 14 on liidule antud ülesanne toetada ja soodustada koostööd ja teabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide määratud riiklikke asutusi, kes vastutavad e-tervise eest (edaspidi „e-tervise võrgustik”). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/24/EL artikliga 14 on liidule antud ülesanne toetada ja soodustada koostööd ja teabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide määratud riiklikke asutusi, kes vastutavad e-tervise eest (edaspidi „e-tervise võrgustik”).

| (2) | Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikele 3 on komisjon kohustatud vastu võtma vajalikud eeskirjad e-tervise võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikele 3 on komisjon kohustatud vastu võtma vajalikud eeskirjad e-tervise võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks.

| (3) | E-tervise võrgustikus osalemine on vabatahtlik ja liikmesriikidel peaks olema võimalus võrgustikuga igal ajal liituda. Korralduslikel kaalutlustel peaksid e-tervise võrgustikus osaleda soovivad liikmesriigid komisjonile oma soovist teatama. |
| --- | --- |

(3)

E-tervise võrgustikus osalemine on vabatahtlik ja liikmesriikidel peaks olema võimalus võrgustikuga igal ajal liituda. Korralduslikel kaalutlustel peaksid e-tervise võrgustikus osaleda soovivad liikmesriigid komisjonile oma soovist teatama.

| (4) | Võrgustikus osalevate liikmesriikide esindajate, ekspertide ja vaatlejate isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (3). |
| --- | --- |

(4)

Võrgustikus osalevate liikmesriikide esindajate, ekspertide ja vaatlejate isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (3).

| (5) | Nõukogu 2009. aasta järeldustes ohutu ja tõhusa tervishoiu kohta e-tervise abil kutsuti üles e-tervise ühtlustamisele ELi ja riikide tervisestrateegiate ja -vajadustega, kaasates selleks otseselt riikide tervisekaitseasutused. Selle saavutamiseks kutsuti nõukogu järeldustes samuti üles kõrgetasemelise juhtimismehhanismi väljatöötamisele ning selleks käivitati Rahvatervise Programmi (4) ja konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi (5) raames vastavalt ühismeede (6) ja temaatiline võrgustik (edaspidi „ühismeede” ja „temaatiline võrgustik”). Et tagada liidu tasandil e-tervise valdkonnas tehtava töö koordineerimine, ühtsus ja järjepidevus ning vältimaks töö kattumist, on asjakohane tagada eelnimetatud kõrgetasemelise mehhanismi töö jätkamine e-tervise võrgustiku raames (kui see töö vastab võrgustikule direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikega 2 püstitatud eesmärkidele) ning siduda ühismeede ja temaatiline võrgustik e-tervise võrgustikuga. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 2009. aasta järeldustes ohutu ja tõhusa tervishoiu kohta e-tervise abil kutsuti üles e-tervise ühtlustamisele ELi ja riikide tervisestrateegiate ja -vajadustega, kaasates selleks otseselt riikide tervisekaitseasutused. Selle saavutamiseks kutsuti nõukogu järeldustes samuti üles kõrgetasemelise juhtimismehhanismi väljatöötamisele ning selleks käivitati Rahvatervise Programmi (4) ja konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi (5) raames vastavalt ühismeede (6) ja temaatiline võrgustik (edaspidi „ühismeede” ja „temaatiline võrgustik”). Et tagada liidu tasandil e-tervise valdkonnas tehtava töö koordineerimine, ühtsus ja järjepidevus ning vältimaks töö kattumist, on asjakohane tagada eelnimetatud kõrgetasemelise mehhanismi töö jätkamine e-tervise võrgustiku raames (kui see töö vastab võrgustikule direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikega 2 püstitatud eesmärkidele) ning siduda ühismeede ja temaatiline võrgustik e-tervise võrgustikuga.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikele 1 e-tervise eest vastutavate riiklike asutuste võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja toimimiseks vajalikud eeskirjad.

Artikkel 2

Ülesanne

1.   E-tervise võrgustik järgib direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõikes 2 püstitatud eesmärke.

2.   Nende eesmärkide saavutamiseks teeb e-tervise võrgustik tihedat koostööd ühismeetme ja temaatilise võrgustikuga ning lähtub nende raames saavutatud tulemustest.

Artikkel 3

Liikmesus ja liikmeks saamine

1.   Liikmeks saavad e-tervise võrgustikus osalevate liikmesriikide määratud e-tervise eest vastutavad riiklikud asutused.

2.   E-tervise võrgustikus osaleda soovivad liikmesriigid teatavad komisjonile kirjalikult oma soovist ning direktiivi 2011/24/EL artikli 14 lõike 1 kohaselt määratud e-tervise eest vastutava riikliku asutuse.

3.   Iga e-tervise eest vastutav riiklik asutus määrab ühe e-tervise võrgustiku töös osaleva esindaja ja asendusesindaja ning edastab selle teabe komisjonile.

4.   Liikmesriikide ametiasutuste nimed võib avaldada komisjoni eksperdirühmade ja muude sarnaste üksuste registris (edaspidi „register”).

5.   E-tervise võrgustikus osalevate liikmesriikide esindajate, ekspertide ja vaatlejate isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ning avaldatakse vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.

Artikkel 4

E-tervise võrgustiku ja komisjoni vahelised vastastikused suhted

1.   Komisjon võib konsulteerida e-tervise võrgustikuga mis tahes liidu e-tervise süsteemi käsitlevas küsimuses, eelkõige juhul, kui seda on tarvis ühismeetmele ja temaatilisele võrgustikule juhiste andmiseks.

2.   Iga e-tervise võrgustiku liige võib vajaduse korral soovitada komisjonil e-tervise võrgustikuga konkreetses küsimuses konsulteerida.

Artikkel 5

Kodukord

Pärast võrgustikus osalevate liikmesriikidega konsulteerimist võtab e-tervise võrgustik komisjoni talitluste ettepaneku alusel liikmete lihthäälteenamusega vastu oma kodukorra.

Artikkel 6

Tegevus

1.   E-tervise võrgustik võib luua allrühmi, kes võrgustiku määratletud volituste alusel tegelevad teatavate konkreetsete küsimustega. Kui allrühmade ülesanded on täidetud, saadetakse need laiali.

2.   E-tervise võrgustik võtab vastu mitmeaastase tegevuskava ning vahendi selle rakendamise hindamiseks.

3.   E-tervise võrgustiku liikmed ja nende esindajad ning ka kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad asutamislepingu artiklis 339 ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ning ka komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni töökorda) lisas sätestatud komisjoni turvaeeskirju seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega (7). Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib e-tervise võrgustiku eesistuja võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 7

E-tervise võrgustiku sekretariaat

1.   Komisjon tagab e-tervise võrgustikule sekretariaaditeenused.

2.   Muud komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda e-tervise võrgustiku või selle alamrühmade koosolekutel.

3.   Komisjon avaldab e-tervise võrgustiku tegevuse kohta asjakohast teavet kas registri kaudu või registrist asjakohasele veebisaidile viitava lingi kaudu.

Artikkel 8

Kohtumiste kulud

1.   Komisjon ei maksa e-tervise võrgustikus osalejatele osutatud teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab komisjonis kehtiva korra kohaselt osalejate sõidu- ja elamiskulud, mis tekivad seoses e-tervise võrgustiku tegevuses osalemisega.

Kulud hüvitatakse nende summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

1

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

2

(3)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1350/2007/EÜ, 23. oktoober 2007, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (ELT L 301, 20.11.2007, lk 3).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2008–2013).

5

(6)  Algatuse „Euroopa e-tervise juhtimine” ühismeetmed; komisjoni otsus, 27. oktoober 2010, K(2010)7593 teise terviseprogrammi raames toetuste andmise kohta 2010. aastal, lepingu number 2010/2302.

6

(7)  EÜT L 317, 31.12.2001, lk 1.

7

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/51

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2011,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud puuvilla 281–24-236x3006-210–23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9532 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/891/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Dow AgroSciences Europe esitas 22. juunil 2005 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Dow AgroSciences Europe esitas 22. juunil 2005 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juunil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et puuvill 281–24-236x3006-210–23 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata puuvill. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juunil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et puuvill 281–24-236x3006-210–23 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata puuvill. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3).

| (4) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (5) | Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. Toiduohutusamet soovitas seoses puuvillaseemnete füüsikaliste omaduste ja transpordiviisidega siiski, et üldise järelevalve all kehtestataks erimeetmed metsiku puuvilla esinemise aktiivseks seireks piirkondades, kus seemned tõenäoliselt levivad ja taimed kasvavad. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. Toiduohutusamet soovitas seoses puuvillaseemnete füüsikaliste omaduste ja transpordiviisidega siiski, et üldise järelevalve all kehtestataks erimeetmed metsiku puuvilla esinemise aktiivseks seireks piirkondades, kus seemned tõenäoliselt levivad ja taimed kasvavad.

| (6) | Et kirjeldada järelevalvenõudeid üksikasjalikumalt ja võtta arvesse toiduohutusameti soovitust, muudeti taotleja esitatud seirekava. Lisati erimeetmed, et piirata seemnete kadu ja levikut ning vältida puuvilla juhuslike levialade teket. |
| --- | --- |

(6)

Et kirjeldada järelevalvenõudeid üksikasjalikumalt ja võtta arvesse toiduohutusameti soovitust, muudeti taotleja esitatud seirekava. Lisati erimeetmed, et piirata seemnete kadu ja levikut ning vältida puuvilla juhuslike levialade teket.

| (7) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.

| (8) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (GMO) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(8)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (GMO) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (9) | Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole puuvilla 281–24-236x3006-210–23 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (11) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turule viimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turule viimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (12) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (13) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (14) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(14)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (15) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. |
| --- | --- |

(15)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku.

| (16) | Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(16)

Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud puuvillale (Gossypium hirsutum) 281–24-236x3006-210–23, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, määratakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 65/2004 kordumatu tunnus DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „puuvill”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on äriühing Dow AgroSciences Europe (Ühendkuningriik), kes esindab äriühingut Mycogen Seeds (Ameerika Ühendriigid).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon, OX14 4RN, Ühendkuningriik.

Brüssel, 22. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00863

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Dow AgroSciences Europe |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik |

Nimi

:

Dow AgroSciences Europe

Aadress

:

European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Ühendkuningriik

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

Puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

3)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud puuvillas DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 tekivad valgud Cry1Ac ja Cry1F, mis kaitsevad seda teatavate liblikaliste taimekahjurite eest, ning valk PAT, mida kasutatakse geneetilise markerina ning mis annab vastupidavuse umbrohutõrjeaine glufosinaatammooniumi suhtes.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „puuvill”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „puuvill”.

| 2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Avastamismeetod

| — | Puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis; |
| --- | --- |

—

Puuvilla DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis;

| — | meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm. |
| --- | --- |

—

meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.

| — | etalonaine: ERM®-BF422, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue. |
| --- | --- |

—

etalonaine: ERM®-BF422, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.

e)   Kordumatu tunnus

DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava

[Link: [kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/55

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2011,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9533 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/892/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka maisi MIR604xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka maisi MIR604xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. mail 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MIR604xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MIR604xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. mail 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MIR604xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MIR604xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3).

| (4) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (5) | Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga.

| (6) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(6)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.

| (7) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (GMO) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(7)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (GMO) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (8) | Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi MIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi MIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (10) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (11) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (12) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (13) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(13)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (14) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. |
| --- | --- |

(14)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku.

| (15) | Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(15)

Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) MIR604xGA21, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, määratakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 65/2004 kordumatu tunnus SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9.

Artikkel 2

Loa andmine

Kooskõlas käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustega on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on äriühing Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa.

Brüssel, 22. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00832

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Syngenta Seeds S.A.S. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa |

Nimi

:

Syngenta Seeds S.A.S.

Aadress

:

Chemin de l’Hobit 12, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa

Esindades äriühingut Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basle, Šveits.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

Maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

3)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 on saadud maisiliinide SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 ristamise teel ja selles tekib valk Cry3 A, mis kaitseb seda teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ning valk mEPSPS, mis annab vastupidavuse umbrohutõrjeaine glüfosaadi suhtes. pmi-geeni, mis võimaldab muundatud maisi rakkudel kasutada mannoosi ainukese süsinikuallikana, kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina maisiliini SYN-IR6Ø4-5 puhul.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

| 2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Avastamismeetod

| — | geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 jaoks; |
| --- | --- |

—

geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 jaoks;

| — | meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm; |
| --- | --- |

—

meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;

| — | Etalonaine: ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, ning AOCS 0407-A, AOCS 0407-B (maisiliini MON-ØØØ21-9 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehelt http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Etalonaine: ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, ning AOCS 0407-A, AOCS 0407-B (maisiliini MON-ØØØ21-9 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehelt http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Kordumatu tunnus

SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9.

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava

[Link: [kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/59

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2011,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9535 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/893/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11xMIR604 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11xMIR604 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka maisi Bt11xMIR604 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka maisi Bt11xMIR604 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. mail 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xMIR604 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xMIR604 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 18. mail 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xMIR604 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xMIR604 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3).

| (4) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (5) | Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga.

| (6) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(6)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.

| (7) | Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(7)

Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (8) | Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11xMIR604 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11xMIR604 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (10) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (11) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (12) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (13) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(13)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (14) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. |
| --- | --- |

(14)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku.

| (15) | Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(15)

Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) Bt11xMIR604, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, määratakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 65/2004 kordumatu tunnus SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5.

Artikkel 2

Tegevusluba

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on äriühing Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, BP 27, F-31790, Saint-Sauveur, Prantsusmaa.

Brüssel, 22. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00833

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Syngenta Seeds S.A.S. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Chemin de l’Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa |

Nimi

:

Syngenta Seeds S.A.S.

Aadress

:

Chemin de l’Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa

Esindades äriühingut Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basle, Šveits.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

3)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 on saadud maisiliinide SYN-BTØ11-1 ja SYN-IR6Ø4-5 ristamise teel ja selles tekib valk Cry1Ab, mis kaitseb teatavate liblikaliste taimekahjurite eest, valk PAT, mis annab vastupidavuse umbrohutõrjeaine glufosinaatammooniumi suhtes, ja valk Cry3 A, mis kaitseb teatavate mardikaliste taimekahjurite eest. pmi-geeni, mis võimaldab muundatud maisi rakkudel kasutada mannoosi ainukese süsinikuallikana, kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina maisiliini SYN-IR6Ø4-5 puhul.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

| 2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Avastamismeetod

| — | Geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-BTØ11-1 ja SYN-IR6Ø4-5 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 jaoks; |
| --- | --- |

—

Geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-BTØ11-1 ja SYN-IR6Ø4-5 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 jaoks;

| — | meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm; |
| --- | --- |

—

meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;

| — | etalonaine: ERM®-BF412 (maisiliini SYN-BTØ11-1 jaoks) ja ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks) mis on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue. |
| --- | --- |

—

etalonaine: ERM®-BF412 (maisiliini SYN-BTØ11-1 jaoks) ja ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks) mis on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehelt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.

e)   Kordumatu tunnus

SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5.

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava

[Link internetis avaldatud kavale]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

| 28.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/64

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2011,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9536 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/894/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. märtsil 2008 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. märtsil 2008 Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juunil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xMIR604xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähe tõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juunil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xMIR604xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähe tõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (4) | Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga.

| (5) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.

| (6) | Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(6)

Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (7) | Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11xMIR604xGA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (9) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuses ei peeta õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (10) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (11) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.

| (12) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(12)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (13) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. |
| --- | --- |

(13)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku.

| (14) | Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(14)

Kuna 15. detsembri 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) Bt11xMIR604xGA21, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, määratakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 65/2004 kordumatu tunnus SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

c)

muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on äriühing Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, BP 27, F-31790, Saint-Sauveur, Prantsusmaa.

Brüssel, 22. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00834

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Syngenta Seeds S.A.S. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Chemin de l’Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa. |

Nimi

:

Syngenta Seeds S.A.S.

Aadress

:

Chemin de l’Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa.

Esindades äriühingut Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basel, Šveits.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| (1) | Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad. |
| --- | --- |

(1)

Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad.

| (2) | Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt. |
| --- | --- |

(2)

Maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt.

| (3) | Muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta. |
| --- | --- |

(3)

Muud tooted kui toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 on saadud maisiliinide SYN-BTØ11-1, SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 ristamise teel ja selles tekib valk Cry1Ab, mis kaitseb teatavate liblikaliste taimekahjurite eest, valk PAT, mis annab vastupidavuse umbrohutõrjeaine glufosinaatammooniumi suhtes, valk Cry3 A, mis kaitseb teatavate mardikaliste taimekahjurite eest ja valk mEPSPS, mis annab vastupidavuse umbrohutõrjeaine glüfosaadi suhtes. Pmi-geeni, mis võimaldab muundatud maisi rakkudel kasutada mannoosi ainukese süsinikuallikana, kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina maisiliini SYN-IR6Ø4-5 puhul.

c)   Märgistamine

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

| (2) | Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

(2)

Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Avastamismeetod

| — | Geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-BTØ11-1, SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 xMON-ØØØ21-9 jaoks. |
| --- | --- |

—

Geneetiliselt muundatud maisiliinide SYN-BTØ11-1, SYN-IR6Ø4-5 ja MON-ØØØ21-9 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil (kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis) maisi SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5 xMON-ØØØ21-9 jaoks.

| — | Seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm. |
| --- | --- |

—

Seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.

| — | Etalonaine: ERM®-BF412 (maisiliini SYN-BTØ11-1 jaoks) ja ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks), mis on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehel https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, ning AOCS 0407-A, AOCS 0407-B (maisiliini MON-ØØØ21-9 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehel http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Etalonaine: ERM®-BF412 (maisiliini SYN-BTØ11-1 jaoks) ja ERM®-BF423 (maisiliini SYN-IR6Ø4-5 jaoks), mis on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebilehel https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, ning AOCS 0407-A, AOCS 0407-B (maisiliini MON-ØØØ21-9 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehel http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Kordumatu tunnus

SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9.

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava

[Link: kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---